184 
o, = gmh— — , og ved Temperaturen 0" 
1 
D. 
1 
o, = gmh Er Fa, 
idet Do’ og &,‘ betegne Verdierne af D‘ og « for TY — O°. 
Heraf fölger altsaa 
D‘ bå 
hvoraf tillige sees, at ved Vandet er den udviklede Varmegrad saa lidt variabel, at den 
almindeligviis vil kunne betragtes som constant. i 
Ifélge Formlen (20) vil det dernæst ogsaa være let at bestemme Störrelsen af den 
mechaniske Virksomhed, der er Æqvivalent med Eenheden for Varmemængder, idet en 
Varme-Eenhed sættes lig 1 t Vand opvarmet 1 Grad Celsius. 
Denne Formel kan nemlig skrives: 
BST nn 
Pr Le 
idet man bemerker, at naar man for den betragtede Masse-Eenhed af Luft betegner Vo- 
lumen ved 0° under Trykkel gmh ved V,, saa er 
Di Mop 1. 
uw = gmh (a V,) 
Men nu er 
0,76" . 13,598 . 62 # 
FEE "77 
og tages Luftmassen i et Pund Luft som Eenhed, da er 
— 0,00366 . 1728 
| 10,001299 ::62 ? 
tilmed er y — 1,407 og 0,761 — 2,421 Fod, 
gmh — 
ENG 
hvoraf fölger 
py} le Dy Tae (32) 
som viser, at naar en mechanisk Virksomhed, udtrykt ved 1 ti hævet til en Höide af 
321,12 Fod, meddeles til et Pund Luft, saa vil Luftens indre Virksomhed forøges saa- 
ledes, at dens Varme maa stige een Grad Celsius. Betegnes Vandets specifiske Varme 
ved w,, da er ifålge De la Roche og Berard 
(0) 
7. 0,2669 ? 
©, 
hvoraf fölger, at den mechaniske Virksomhed, der er ligestor med Varmevirksomheden i 
en Eenhed af Varmemængde, er 
DROLE eut Br ed ame 10). 
