185 
Dette Udtryk for Vandets specifiske Varme viser, at naar den Varmemængde, som 
er istand til at opvarme 1 % Vand 1 Grad Celsius — den saakaldte Varme-Eenhed — 
benyltes paa den fordeelagtigste Maade til Frembringelse af en mechanisk Virksomhed, 
saa vil deraf kunne udvikles 1204,3 Arbeids-Eenheder, idet en Arbeids-Eenhed sættes lig 
1 @ hævet til en Hôide af 1 Fod; og omvendt, naar en Virksomhed lig 1204,3 Arbeids- 
Eenheder meddeles til de materielle Dele af et Legeme, saa vil den indre Virksomhed mellem 
Delene, naar denne yttrer sig som Varmevirksomhed, nôiagtig blive foröget med en Varme- 
Eenhed. i 
Sammenlignes dette Resultat med det som jeg tidligere har udledet af mine For- 
sög over den ved faste Legemers Gnidning frembragte Varme, hvorved jeg som Middeltal 
al Forsögene fandt een Varme-Eenhed lig 1185,4 Arbeids-Eenheder *), saa seer man, at 
dette Middeltal afviger lidt fra det som er fremstillet i (33), men at dette dog ikke: er 
mere, end det var at vente af saa faa Forsög, som de jeg hidtil har havt Leilighed til at 
udføre **). 
Vi have i det Foregaaende undersögt den Virksomhedsmængde, som frembringes i 
et Fluidum, naar dette underkastes Sammentrykning, og ville nu gaae over til at bestemme 
det almindelige Udtryk for Størrelsen af den Virksomhed, som et Fluidum indeholder ved 
en given Temperatur, Tryk og Tathed. 
Betegnes, ligesom i det Foregaaende Side175, de materielle Punkter, hvoraf Fluidet be- 
staaer ved m, m’, m”, etc., Coordinaterne til disse ved x, y,Z; x’, y',z'; x", y",z''; elc., 
og de accelererende Kræfter, hvormed disse Punkter bevæges ved X, Y, Z; X', Y, Z'; X", 
Y’, Z''; elc., samt antages at Fluidet efterhaanden afgiver en Deel af sin Virksomhed i 
Form af mechanisk Virksomhed til Frembringelsen af et vist Arbeide, saa kan den hele 
Mengde af Virksomhed, som Fluidet efter Forlöbet af Tiden t har tabt, ifölge Formlerne 
(9) og (10), fremstilles ved 
— sm / xx + Ydy + Zdz)+w+C, . . . . (34) 
idet x m (Xdx + Ydy + Zdz) betegner Summen af alle med m fax + Yay + Zan) 
analoge Led, svarende til samtlige materielle Punkter m, m', m”, etc., og w fremstiller 
den Virksomhed, som Fluidet virkelig indeholder. 
Er Fluidet en Luftart, saa kunne vi, uden mærkelig Feil, udelade de Led af 
Formlen som hidröre fra Luftdelenes gjensidige Tiltrækninger, og Formlen kan alisaa skrives 
RRL LO BA OR ON 
*) See min férste Afhandling „Om de almindelige Naturkræfter og deres gjensidige Afhængighed.” S. 146. 
**) I den senere Tid ere Forsög herover udførte af Hr. J. P. Joule. Pogg. Ann. B. 73. S. 479. 
Vidensk. Selsk; Skr., 5 Række, naturv. og math. Afd. 2 Bind. 24 
