289 
naturligt det Onske maa vere for enhver Forstander for en stôrre botanisk Have at 
have sine dyrkede Planter under bestemte Navne, saa misligt kan det dog ikke negtes 
at vere, at ville indlemme i Videnskaben en Mengde Arler, som ikkun grunde sig paa 
unge ufuldkomne Have-Exemplarer af Træformer, der i fri naturlig Tilstand opnaae en 
colossal Størrelse, og sædvanlig med Alderen meget forandre Habitus. Dette i Forbindelse 
med at næsten alle de af Kunth og Bouché beskrevne Ficus Arter vare uden Blomstdele, 
og at de relative Maal, der have vist sig i denne Familie at afgive nogle af de bruge- 
ligste Hjælpemidler til Gjenkjendelsen af Arterne, ere udeladte, vil bevirke, at de i Frem- 
tiden neppe ville kunne gjenkjendes i Naturen, saa at de vel sagtens, saaledes som allerede 
Miquel har gjort, ville vedblive at staae iblandt dubia. 
Ulmaceæ med Indbegreb af Celtidex ere i den nyere Tid blevne behandlede af E. Spach i 
Annal.scienc. nat. Ser. 2. v. 16 (1841), og senere af Planchon i samme Værks Ser. 3. v. 10 (1848). 
Betragte vi dernæst hvilke Bidrag til de her afhandlede Plantefamiliers Forekomst i 
Mexico i Tidernes Lob ere tilkomne, maa det först bemærkes, at den ældre botaniske Litte- 
ratur nevner flere Planter som mexicanske, hvilke Nutiden ikke kjender, og ikke vil kunne 
lære al kjende paa Grund af alt for ufuldkomne Beskrivelser. Hertil hôrer en hos Fr. Her- 
nandez afbildet og omtalt Ficus Art, og en til samme Slægt henhôrende Art, som er beskrevet 
af Miller fra Vera Cruz. Dernæst finde vi en Urtica rhombea L. angivet som mexicansk, men da 
det tillige hedder, at den var samlet af den bekjendte Mulis, som levede i Ny-Granada, 
og saavidt vides aldrig har veret i Mexico, er det at formode, at Localiteten er uriglig 
angivet. Disse‘ tre Former kan der altsaa ikke tages Hensyn til. Professor Cervantes i 
Mexico beskrev i Aaret 1794 i en mexicansk videnskabelig Journal (gazeta de lilleratura) 
Mexicos Gummi elasticum Tre Castilloa elastica. Humboldt og Bonpland bragde fra deres Ophold 
i Mexico 7 til Urticaceæ henhôrende Arter, nemlig 5 Urosligma (Ficus), 1 Celtis og 1 Sponia; 
den sidste fra Campeche-Kysten, de andre fra Mexicos Vestkyst. Dr. Schiede er den Natur- 
forsker, som mere end nogen Anden af Forgængerne har beriget vore Kundskaber om den 
mexicanske Flora ved de Samlinger, han efterhaanden har sendt til Tydskland, og som 
igjennem en Række af Aar ere blevne Gjenstand for Undersögelser. Dr. Schiede har sendt 
16 herhenhörende Planteformer, hvoraf 2 dog allerede vare kjendle som mexicanske; disse 
ere störstedels blevne beskrevet af Chamisso og Schlechtendal i Linnea; enkelte ere langt 
senere blevne beskrevet af Klotzsch og Miquel. Disse 16 Arter vare 2 Urtica, 1 Pilea, 2 
Boehmeria, 1 Maclura, 1 Trophis, 4 Castilloa, 1 Cecropia (beskrevet af Klotzsch), 1 Uro- 
stigma (beskrevet af Miquel), 1 Pharmacosycea, 2 Dorstenia, 1 Brosimum, 2 Sponia. For- 
uden de angivne har Schiedes Samlinger indeholdt 3 Urticeer, som jeg ikke har medregnet, 
da de maa ansees for tvivlsomme af Grunde, som paa sit Sted skulle blive angivne, nemlig 
U. latifolia aff., U (Pilea) repens Sw. og U. (Pilea) pumila L. j 
Dernæst har Berlandier foröget Antallet med 2 fra de nordlige mexicanske Pro- 
Vidensk. Selsk. Skr., 5 Række, naturv. og math. Afd. 2 Bind. / 37 
