uhyre Mengde af hiin Blæksprutte om Foraaret og Efteraaret og af Gadus om Foraaret. 
Reierne blive formodentlig hentede op fra Havets Dybde“. 
Det forekommer mig, at disse af meget sagkyndige Mend om Hvidfisken gjorte 
Iagttagelser indeholde meer end eet Træk, der kunde stemme heelt vel med Gangesdelphi- 
nens Levemaade, saavidt herom tor démmes af de ovenstaaende Meddelelser om denne. 
Derimod synes Ligheden med Næbhvalen og Micropteron i Henseende til Levemaaden ikkun 
at paapeges deri, at ogsaa disse Hvaldyr ikke leve iSkarer, men meest eensomt eller par- 
viis. Foden er heelt forskjellig, eftersom Næbhvalen — ligesom Kaskelotten og Grinden 
— aldeles overveiende leve af Blæksprulter. At derhos saavel hine som disse fortære Fisk, 
er Noget, der kan siges maaskee om alle Hvaldyr — endog om Rovdyrhvalerne, Slægten 
Orca — med Undtagelse i alt Fald af Glathvalerne. 
Det staaer endnu tilbage at anstille en Sammenligning mellem Gangesdelphinen og 
et Hvaldyr, til hvilket det, efter det Ydre og efter Opholdsstedet at dömme, maatte. antages 
at staae allernærmest, nemlig Amazondelphinen eller den af d’Orbigny opstillede Slægt 
Inia (see Pag. 373—374). Hvorledes dette meget mærkværdige Hvaldyr först synes at 
have været omtalt af Desmarest, dernæst iagtlaget og bragt til Europa af Spix og 
Martius, indtil det omsider blev nöiere beskrevet af d’Orbieny, er grundigen bleven 
udviklet af Andr. Wagner i det sammesteds citerede Værk. Ligheden med Gangesdel- 
phinen udtaler sig ikke alene i dens Flodliv, men ogsaa i dens ydre Form, thi ogsaa Ama- 
zondelphinen har en meget lav Rygfinne og et langt tandbesat Næb. Men i Hovedels Been- 
bygning gjenfindes — forsaavidt dümmes kan af d’Orbigny’s meget ufuldstendige Be- 
skrivelse og Afbildning — ingensomhelst af Gangesdelphinens ovenfor beskrevne eiendomme- 
lige Former; Tænderne ere heelt forskjellige, Öiet kan neppe siges at vere lille. Naar 
jeg altsaa har kaldt Gray’s og Wagner's Sammenslilling af disse to Hvaldyr heldig, 
saa er dette fornemmelig skeet i den Forventning, at senere Undersögelser rimeligviis ville 
paavise flere Overeensstemmelser ogsaa i den indre Bygning. 
See vi endnu engang tilbage til den hele Rekke af Ligheder og Uligheder i Gan- 
gesdelphinens Bygning og Levemaade paa den ene Side med Nwbhvalerne, paa den anden 
med Hvidfisken og atter med Amazondelphinen, og see vi derhos hen til de enkelte for 
Gangesdelphinen aldeles særegne Eiendommeligheder, navnlig dens rudimentære Oine, og 
dens som en Længdespalle formede Blæsegat, da ville vi deri finde en Række Formfor- 
skjelligheder, der staaer i sterk Modsætning til den for Hvaldyrene saa almindelig antagne 
Eensformighed i Bygning saavelsom i Levemaade. Ville vi préve al anvise Gangesdelphi- 
