66 



175°C., uden at Vædsken derved kom i Kog. Til Destillatet lilsaltesKalihydrat, og del antog 

 efter nogle Dage en murk Farve. Efter at være destilleret fra Kaliet, blev Vædsken ved 

 Chlorcalcium befriet fra alt Vand, og efterat dette Salt var frafiltreret, blev den Deel af 

 Vædsken, hvis Kogepunkt var 175' C, samlet for sig, og udgjorde saaledes det rene 

 Tolenc. Senere steeg Kogepunktet höiere, og Destillationen afbrödes derfor. 



Da Deville angiver Tolenens Kogepunkt til omtrent 170° C, medens Kopp angiver 

 det til 154—160" C, saa underkastedes den ovenouitalle Tolene endnu en Behandling med 

 Kalium, og iierved fremkom en ringe Udvikling af Brint. Efter nogle Dage, da det ind- 

 bragte Kalium endnu var blankt paa Overfladen, havde Vædsken antaget en noget morkere 

 Farve. Gydt fra Kalium og underkastet en Destillation kogte Tolenen ved 170° C. 



Sammensætningen fandles overeenstemmende med Dcvilles og Kopps Angivelser; 

 men jeg foretrækker Devilles Formel Ci« //», da Omdannelses-Produkterne lettere kunne 

 udledes deraf end af Kopps Formel Cio //s. 



Blandes Tolene med Brom, dannes en sorlebruun, Ijæreagtig Vædske, som jeg 

 ikke har været istand til at bringe i nogen Form, passende til videre Undersogelse. 



Ved at koges med rödt Qviksolville illes Tolenen meget langsomt under Dannelsen 

 af lidt Kulsyre; da Vædsken efter flere Timers Kogning ikke synligt var forandret, be- 

 handledes den med bruunt Blyilte og Kalilud. Efter ilcre Timers Kogning og hyppig 

 Tilbagegydning af det overdeslillerede Vand og Tolene, var endnu ikke al Tolene om- 

 dannet, men i Forlaget fandtes endnu Draaber af Tolene. I Kolben var dannet en noget 

 kornet Masse, som for en Deel oplostes i Vand; af denne Oplosning udskilte Saltsyre en 

 blöd Harpix. Ved at behandle Resten i Kolben med Viinaand erholdtes en Oplosning, 

 som, underkastet en Deslillalion, forst gav Viinaand og senere, da man havde sat Vand til 

 Remanensen, Tolene. I Kolben udskiltes ved Tilsætning af fortyndet Saltsyre en blöd 

 Harpix. Ved at behandle denne med noget fortyndet Salpetersyre dannedes forst en guul, 

 haardere Harpix, senere oplostes denne, og i den med kulsyrct Natron neutraliserede 

 Vædske fandtes hverken Benzoesyre, Kaneelsyrc eller Oxalsyre. Derimod udskilles ved 

 Henstand af den sure Vædske et guult, geleeagligt Legeme, som, udvasket og Uirret, 

 dannede en harpixlignende Masse, der gav et guult Bundfald med basisk eddikesyret Bly- 

 ilte, men intet Bundfald med Chlorcalcium, Chlorbarium eller Chiorjern. Blandes Tolenc 

 med concentreret Saltsyre, antager den efterhaanden en morkere Farve, men nogen kry- 

 stallinsk Forbindelse har jeg ikke bemærket. 



At Tolene ved at udsætles for Luftens Indvirkning efterhaanden antager en lerpen- 

 linaglig Tykkelse, have de tidligere Undersögere alt bemærket; for fuldslændigere at kunne 

 folge denne Omdannelse bragles 1,.S825 Gram Tolene i en lille Relorle, og efter at have 

 anbragt en Korkprop med cl tyndt, knæboiel Glasror, der var aabent i begge Ender, i 

 Retortens Tubus, saml anbragt et lille Forlag, som ikke sluttede tæt lil Retorlen, blev det 



