81 



Foruden de ældre Forsög af Richter over Peru-Balsamens Sainmensælning er det 

 nærmest de af Fremy, Planlamour og Kopp forelagne Undersögelser, som findes omtalte i 

 de nyere cliemiske Læreboger; og temmelig almindeligt finder man Kopps Mening an- 

 fort, at Cinnamein er identisk med Styracin, og at Peruvin er identisk med Styracon eller 

 Styren, som en afgjort Sandticd. Da dette imidlertid strider mod mine Erfaringer, skal 

 jeg her, noget omstændeligere end tidligere er skeel, meddele de af mig foretagne 

 Forsög, men niaa forelôbigen bemærke, at disse Forsög udstrække sig over el Tidsrum 

 af 5 Aar. 



Som bekjendt angav Fremy, at naar man behandlede Peru-Balsam med concen- 

 trcrel Kalilud, udskiltes Peru-Balsam-Olie eller det saakaldte Cinnamein i en urcen Til- 

 stand. Ved Anvendelse af Steenolie sögte han at rense det og fandt, at da Cinnameïnets 

 Kogepunkt ligger meget höit, kunde del ikke destilleres uden at lide en deelviis Omdan- 

 nelse. Planlamour anvendte Kali og Viinaand for at fremstille reent Cinnameïn. Da jeg 

 havde fundet, al Ælher og Svovelkulslof, som dog begge koge ved en meget lavere 

 Varme end Viinaand eller Steenolie, kun overmaado vanskeligt, nemlig ved en lang Ind- 

 virkning af en forholdsviis stærk Varme, eller ved Gjennemslrömning af Vanddampe, kunde 

 uddrives af Cinnamein, saa antog jeg del ikke for rimeligt, at det var lykkedes Fremy 

 eller Planlamour al bortskaffe ethvert Spor af de anvendte Rensningsmidler, og deres 

 Analyser antog jeg saaledes for anstillede med Cinnamein, som ikke havde været aldeles 

 reent. 



For at undgaae enhver Tilblanding af kulbrinteholdige Legemer , og for heller 

 ikke at udsætte Cinnameinet for den concenlrerede Kaliluds Indvirkning, udkogle jeg en 

 Qvantitet peruviansk Balsam gjentagne Gange med Oplosninger af kulsyrel Natron. I 

 Reglen anvendtes samme Vægt kulsyret Natron som Balsam. Ved paafölgende Udkog- 

 ninger med Vand fjernedes det dannede kaneelsure Natron; den tilbageblevne Rest deelle 

 sig i to Dele, en fastere, harpixlignende Masse og en mere flydende, guulbruun Vædske. 

 Denne sidste bragles i en Kolbe, der, sat i el Oliebad, blev opvarmet til 170'' C; gjen- 

 nem den saaledes ophedede Vædske indlededes Vanddampe, som i Forveien vare ophedede 

 til 170'C. ; herved overdeslillerede Cinnameinet som en ufarvel, noget nielkeagtig Vædske. 

 Forögedes Oliebarlets og Vanddampenes Varme til 200° C, da blev Destillatet guulagtigl, 

 og det antog eflerhaandcn, selv opbevaret i tillukkede Kar, en morkere Farve, og lignede 

 efler 14 Dages Forlob aldeles den kun ved kulsyrel Natron rensede Peru-Balsam. 



Del ufarvede Cinnamein holder meget fast ved lidt Vand og maa derfor hensætles 

 i længere Tid med Chiorcalcium, bedst ved en svag Varme. Befriet fra alt Vand danner 

 det en vandklar, stærkt lysbrydende, olieagtig Vædske, af en behagelig, men meget svag 

 Lugt og en kryddrel, fedtet Smag; den virkede ikke paa Lakmospapir. Ved 14° C. fandtes 

 dets Vægtfylde al være 1,098 og ved 23° C. 1,09:».5. Ved Afkjoling til -t-15'C. erholdtes 



VideJisk. Selsk, Skr., 5 i'.ÆKke, natrirviJeilïk. niallieiii. Afil. Î Dind. IX 



