201 



Ved da at undersöge Kjonnel af Arterne indenfor selve Slægten Octopus og 

 dermed sammenholde disses ydre Bygning, finde vi, at den Arm , der hos de nævnte to 

 Slægter er „heclocotyliseret", hvilket, som bekjendt , er den iredie Arm paa Dyrets höire 

 (Tremoctopus) eller paa dets venstre (Argonaula) Side, netop ogsaa hos Oclopusslægtens 

 Arier er anderledes dannet end de övrige Arme, og navnlig er det her stedse Armen 

 paa den Mire Side, der er blevet omdannet. Denne Arm er nemlig altid kortere end den 

 venstre, endog i en betydelig Grad, idet den hos de forskjellige Arter kun frembyder tre 

 Fjerdedele indtil Halvparlen af dennes Længde, og, da den desuagtet ikke blot ofte beholder 

 den saniiiie Tykkelse, men endog i sin ydre Halvdel er tnere muskelrig, har den ogsaa 

 ofle et kraftfuldere Udseende. Den bærer langt færre Sugekopper, end den venstre, 

 og er ude i Spidsen udrustet med en særegen, oftest allang Plade eller Dup, der hos 

 de fleste Arter er paa den ene Side forsynet med et storre eller mindre Antal af Tver- 

 rynker eller Ribber med mellemliggende Gruber. Denne Plade eller Dup er fremdeles 

 sat i Forbindelse med Svömmchudon ved Armens Rod ved Hjælp af en muskulös Hud- 

 bræmme, som lober langs ned med Armens Rygrand, og denne Bræmme findes oftest med sin 

 frie Rand rullet op imod den indre Side af Armen, hvorved der dannes en mere eller mindre 

 sluttet Kanal, som upaatvivlelig er bestemt til at lede og fore Sperniatophorene hen til Armens 

 Endeplade. Da denne Kanal eller Halvkanal er Indvendigen blottet for Chromalophorer og 

 hos de fleste Arter aldeles hvid, slutter jeg deraf, at i Dyrets Live denne Hudrand i Regien 

 vil være böiet op imod Armens Side, ligesom de fleste Spiritusexemplarer viste det. 



Dette er idetmindste Tilfældet med Octopus (jrönlandicus Dewlmrst (=^ O. arcticus 

 l'ioscli.), af hvilken jeg hos fem Hanner finder paa tredie Pars höire Arm kun 41—43 

 Sugekopper (medens jeg paa den tilsvarende venstre finder fra 74 indtil 79) og en skee- 

 liiadformet Gribeplade i dens Spidse, forsynet med 13 — 17 Tverribber, samt en Hud- 

 rand strækkende sig fra denne indtil heniniod Midten af Bindehuden mellem tredie Og 

 fjerde Arm, hvor den Halvkanal eller Rende, hvilken denne Hudrand danner, ligesom horer 

 bl at op. F-igur 2 paa Tavle II, der er udfort i naturlig Störreise, söger at anskueliggjöre 

 Forholdet, a er Gribepladen, som jeg har kaldet den, ved en höi vinkeldannet Hudvold 

 irf) adskilt fra den sugekopbærende Del af Armen; b b Hudranden eller Hudbræmmen; c 

 Stedet, hvor den begynder eller slutter i Randen af Bindehuden.*) En Sædbosse eller 

 Spermatophor ragede paa det ene af Exeinplarerne frem af Tragten, og var formodentlig 

 paa Vejen henimod hin Hudrende. til hvilken den sandsynligvis bringes derved, at Trag- 

 tens ovre Ende simpelthen lægger sig op imod Hudrendens Begyndelse. 



*) Sugekopperne paa alle otte Arme have omtrent samme Stôrrelse; at <le paa Figuren synes storre paa 

 det forste Par, hidrorer fra Sletningen, hvori Tegneren har seet dem. 

 VidL'Dsk. Selsk. Skr.. 5 Kække, naiurvlJensk. niathcm AM. 4 Bind. 26 



