227 



Tredie Par Kjœbefodder (Tab. I, fig. 1 , m ; Tab. IV, fig.lO, d) kan vistnok ikke blot ifölge 

 dels overordentlige Længde kaides foddannet, men ogsaa ifölge dels Bygning; og det anvendes 

 upaalvivleligt til Bevægelse ligesaafuldt som Bryslfodderne (dog ikke til Svömniiig, men 

 snarere til at krybe paa Tang? maaskce ogsaa til at gribe cl Bytte?). Det er altid mere 

 end to Gange saa langt som andet Par Kjæbefodder, — hos een Art, S. obesits-, endog 

 mere end tre Gange saa langt — overgaacr alle Brystfödderne i Længde, undtagen Ireilie 

 Par, som gjor det Rangen stridig, samt overstiger regelmæssigt Halvdelen af Tolallængdcn 

 Ckun hos en eneste Art har jeg fundet det ubetydeligt kortere end denne), ja naaer stun- 

 dom endog -f% af denne, l'aglet megen Overeensstemmelse med Brystfödderne, kan det 

 dog uden stor Vanskelighed adskilles fra disse, da det er af noget stærkere eller maaskee 

 bedre af en bredere Bygning, hvad dels lire forste Led angaaer, hvilke ikke blot blive 

 fladtrykkede, men næsten baanddannede, medens de lo sidste blive saa tynde, at de til- 

 deels faa Lighed med en Snert. Leddenes regelmæssige Antal er, ligesom hos andet Par 

 Kjæbefodder, sex, men det er ingenlunde meget sjeldent, at et slörre Antal ved Deling 

 synes at fremkomme, ligesom paa den anden Side Adskillelsen mellem Leddene indbyrdes 

 kan blive usikker eller vanskelig al iagttage; og de vise i Henseende til Længdeforhold 

 en saadan Omskiftning fra Art til Art, at slet intet Almindeligt kan siges om dem i den 

 Henseende. Vilde jeg til Exempcl angive som Regel, at forste Led er det korteste, nödtes 

 jeg tillige til strax al indskrænke Reglen ved den Bemærkning, at idetmindste hos lo af 

 ^ undersögte Arter er forste Led ligesaa langt som andet. Og saaledes vexler den rela- 

 tive Slôrrelso af alle Leddene særdeles betydeligt; andet Led, til Exempel, indeholdes hos 

 een Art {S. Frisii) mindre end sex Gange i Kjæbefodens Længde, hos en anden {S. obesiis) 

 over tredive Gange i denne. Derimod kan vel i Almindelighed anfores, at Leddene gradc- 

 viis aftage i Brede, samt ere va'bnede med Borster, der paa de to eller tre sidste Led 

 blive torneagiige, og, idet de hver udgaae fra en Knude eller Ophöining paa disse, give 

 dem Udseende, som om de vare deelle i et Antal Smaaled. 



Om Brystfödderne kan siges i Almindelighed, at de ere af en meget spæd og Bijsiföd<leine. 

 svag Bygning, og at de alle kun bestaae af een Green, idet Palpe og Svöbe aldeles 

 mangle. Men i andre Henseender frembyde de ikke ringe Forskjellighed indbyrdes, især 

 hvad Længdeforholdet angaaer. Ogsaa ere andet og tredie Par forsynede med en rudi- 

 mentair Sax, som ikke findes paa forste, fjerde og femte Par, og disse lo sidste ere i 

 Bygning, og fulgelig tillige i Bestemmelse, forskjellige fra de foregaaende. Ordenen, hvori 

 Fodp;irrene folge paa hinanden, hvad Længden angaaer, er denne: tredie, andel, forste, 

 fjerde, femte. Og denne Orden er næsten altid gyldig, hvormeget Længden ogsaa vexler 

 indbyrdes hos Arterne. Forste Par udgjör saaledes stundom {hos S. ancylops) Halvdelen af 

 Totallængden, men indeholdes paa den anden Side hos een Art [S. obesus) mere end fire 

 Gange i denne; hos de üvrige svæver den mellem disse Grændser. Andel Fodpar er altid 



