308 



Ved de lieelt fyldte Ledninger bevæger Vandet sig, formedelst Ledningens con- 

 stante Gjennenisnit, stedse fra den ene Ende til den anden med en uforandret Hastighed; 

 ved Cloakledninger kan derimod Fyldningsgraden variere fra Punkt til Punkt igjennetn 

 Ledningens hele Længde, og som en Folge deraf vil da ogsaa Hasligheden af Vand- 

 strommen variere fra Punkt til Punkt af Ledningen, der igjen vil medföre en til- 

 svarende Variation af Ledningsmodstanden. Ved Cloakledninger har Ledningens Fald til- 

 med en betydelig Indflydelse paa Vandforingen, hvorimod denne ingen saadan Indflydelse 

 udover paa de hcelt fyldte Ledningers Vandforing. Hvad der endelig har bidraget til 

 at vanskeliggjöre den Opgave at bestemme Cloakleilningernes Vandföringsevne, er 

 den Omstændighed, at Vandet som oftest ikke alene kommer ind i Ledningen fra den 

 overste Ende, men meget mere kommer til paa mangfoldige Punkter langs hele Ledningens 

 Længde, i ulige Mængde, med ulige Haslighed og ulige blandet med Urecniighed. Om Cloakernes 

 hensigtsmæssige Construction har man havt meget forskjellige Anskuelser, ja Meningerne have 

 endog været saa forskjellige, at man hverken har været enig om, hvilken Form der var den 

 hensigtsmæssigste, hvilket Fald der var det rette eller om hvilken Störreise man skulde give 

 Cloakerne; man har været uenig om Alt, og ikke saa Faa ere maaskee endnu tildeels uenige 

 om flere af de væsentligste Punkter. — Min Hensigt med denne Afhandling er nu, om muligt, at 

 belyse nogle af de omtvistede Forhold og ved Hjælp af Erfaring at godtgjore Rigtigheden 

 af nogle af de vigtigste Grundsætninger for Vandets Bevægelse i Ledninger, som kun til- 

 deels ere fyldte, alt med specielt Hensyn paa Cloakledningers Construction. 



Af den Uklarhed i Anskuelse og Ulighed i Betragtningsmaade, som bestandigt 

 har viist sig med Hensyn paa denne Sag, kan del forklares, at enhver Ingenieur 

 saa at sige har havt sin egen Anskuelse, som han har gjort gjældende under Bygningen 

 af de af ham udforle Cloaker, og deraf kan det igjen forstaacs, at de Cloaker, som nu 

 forefindes i forskjellige Byer, sjeldent ere construerede paa samme Maade, men tverlimod 

 næslen altid ere forskjelligt indrettede; deraf lader det sig forklare, at endog forskjel- 

 lige Dele af et og samme System ikke saa sjelden ere udforle efter næsten modsatte 

 Principer. 



I ældre Tider byggede man i Reglen alle Cloaker med rectangulairt Tversnit med 

 en i Forhold til Vandforingen betydelig stor Lysning, sandsynligviis fordi Erfaringen 

 havde lært, at Ureenlighederne som oftest bundfældte sig i Ledningerne, hvilke da ved 

 Haandinagt niaatte udrenses. Det Hensigtsmæssige i underjordisk at kunne aflede alle 

 Ureenligheder fra Stæderne ved Hjælp af Cloaker blev bestandigt mere og mere indlysende, 

 og dette fremkaldte stedse flere og flere nye Cloakanlæg; men paa den anden Side maatle 

 Ulemperne ved disse Anlæg, i Særdeleshed de fra samme opstigende Dunster, der særdeles 

 viste sig, hvor Cloakerne havde et mindre stærkt Fald, samt Bekostningerne ved deres 

 Rensning, optræde hemmende derimod, og heri laae altsaa en meget naturlig Grund til 



