311 



anvendes, og heri söger han Grunden til Uovereensstemmelsen imellem Theorien ug Mr. 

 Phillips Erfaringer. Cowie gaaer derpaa over til at forklare Betydningen af den paa- 

 pegede Forskjeliighed, og mener, at Aarsagen til, at Cloakerne kunne aflede Vandet fra et 

 langt slörre Areal, end Hawksleys Tabeller angive, har sin Grund deri, at Vandet, naar det 

 træder ind fra Enden af Cloaken, skal gjennemlöbe hele Cloaken, hvori det taber den ved 

 Faldet erholdte levende Kraft; hvorimod Vandet, som tilslrömmer Cloaken langs hele 

 Længden, stedse træder ind i denne med en betydelig levende Kraft, som bestandig for- 

 öger Ströminens Haslighed i Hovedcloaken, 



Endeel Ingenieurer mene derimod, at man bor gaae ud fra den Vandmængde, som 

 falder i en stærk Regn, og forudsætte, at denne skal afledes, samt at man derefter bor 

 beregne Cloakledningernes Störreise ifölge Eytelweins Formel. 



Det skulde nu synes, at den bedste og rigtigste Maade at komme til en nöiaglig 

 Kundskab om, hvorledes en Cloak bor construeres for al kunne bortfore Spildevandet 

 og Regnvandet fra et givet District af London, hvor Spörgsmaalet, som sagt, især er 

 blevet beiiandlet, vilde have været, deels al undersöge de Vandmængder, som under for- 

 skjellige Regnskyl, hvis Störreise er bleven maalt, stromme igjennem de alt forhaanden- 

 værende Cloaker, og deels at undersöge de Slromningshasligheder, soin finde Sted paa 

 forskjellige Punkter i Cloakerne i Forhold til Oplandets Slörrelse. Endeel saadanne Maal- 

 ninger ere ogsaa i de senere Aar foretagne; men de lide alle af forskjellige Mangler, idet 

 Beskrivelsen af Forholdene som oftest er saa kort og ubestemt, at den ikke tillader 

 Andre at uddrage noget Resultat af disse Observationer, og selv paa de Steder, hvor 

 Iagttagelserne ere foretagne, synes man ikke at have kunnet gjöre væsentlig Brug af disse 

 Observationer. Delte kan imidlertid forklares af andre Omstændigheder, idet de ældre Cloaker 

 ikke sjeldent ere af en slet Form, der tilmed ofte er foranderlig paa en og samme Led- 

 ning, hvortil kommer, at Faldet undertiden er hoist forskjelligt, snart stort, snart lille med 

 större eller mindre Forsænkninger paa Ledningen. Slörre eller mindre Dele af Cloaken 

 ere ikke sjeldent tilstoppede, og de Vandledninger, som fore til en saadan Cloak, stöde 

 snart til Hovedcloaken under rette Vinkler, snart under spidse og snart endog under 

 stumpe Vinkler, snart ved Bunden og snart ved Overkanten, og det kan altsaa ikke næg- 

 tes, at Forholdene idetmindste tilsyneladende ere saa forviklede, at man let maatte kunne 

 fristes til at antage, al de Regler, som man af saadanne Forhold maatte udlede, ikke 

 kunne ventes at ville passe i andre Tilfælde. iVlen hertil kom endnu den Omstændighed, 

 at man havde bemærket, at paa flere Steder, paa större eller mindre Strækninger, hvor 

 smaa Cloaker vare blevne anlagte af brændte og glasserede Leerrör for enkelte Huse eller 

 Gaarde, og hvor Terrainet i Tidens Lob var blevet saaledes bebygget, at man efter den 

 almindelige Antagelse skulde have anvendt temmelig store Cloaker, der viste de alt for- 

 haandenværende smaa Cloaker sig endnu at være fuldkommen tilstrækkelige, ja det viste 



