319 



ved ethvert Glasror anbragt en horizontal Liste, hvis Overkant laae i Flodemaalshöiden. 

 I Indlôbsbassinet vare Rorledningerne forsynede med Tilsatsror af den i Tegningen viste 

 Form. Det Heles Indretning er nöiagligt angivet paa vedlagte Tegning. Vandstanden i 

 Sorlesöe var omtrent 1,'25 Fod over Flodemaalet. I Indlôbsbassinet var der anbragt et 

 Skud for Enden af Rorledningon, hvilket blev lukket, naar man ikke vilde lade Vandet 

 strömme igjennem Ledningen; der var desuden et Spildevandsaflöb fra samme Bassin, som 

 tjente til at regulere Vandhöiden i Bassinet. De til Ledningerne benyttede Leerrör vare 

 indvendigt leininelig glatte og, som foran nævnt, glasserede, men dog ingenlunde med 

 nogen tyk Glassur. Længden af de enkelte Ror var omtrent 2 Fod foruden MulTen. Lys- 

 ningen af Rorene i den 4 Tom. Ledning blev maalt ved at fore en lille afdreiet Jernskive, 

 der var befæstet paa Enden af en Stok, igjennem dem. Af saadanne Jernskiver benyttedes 

 4, hvis Diametre respective vare 3" 10'", 3'' 9'", 3" 8'", 3" 7'", efter dansk Duodecimaliiiaal. 

 Diametren af den Jernskive, som netop kunde gaae igjennem, antoges da for Rorets Dia- 

 meter. Gik Skiven meget glat igjennem, uden at dog det næste Nummer kunde gaae 

 igjennem, antoges Rorets Diameter ^ Linie slorre i Diameter. 



Resultatet af denne Maalning var, at 



tt ift 



6 Ror havde en Diameter af 3 9 



5 3 8i 



117 3 8 



10 3 7^ 



13 3 7 



i AU . . . 151 Ror. 



Rorene bleve i Ledningen henlagte efter deres Störreise, saaledes at de videste 

 laae imod Indlobet og de smalleste imod Udlöbet. Ved denne Rlaaling blev der saaledes 

 ikke taget noget Hensyn til, at Rorene vare elliptiske i deres Gjennemsnit; dog var den 

 Feil, som derved blev begaaet, kun ringe, i Middeltal vel ^ Linie, da deres Gjennemsnit 

 var temmelig nær en Cirkel. Delte var derimod ingenlunde Tilfældet med de 12 Tom. Ror, 

 som derfor bleve maalte med en Deel flade, vel afrellede Stokke, der varierede i Længden 

 fra 0,92 Fod til 1,00 Fod dansk Maal. Fors! opsögtes den störste Stok, der kunde passere 

 Roret i en Retning lodret paa Rorels Axe; dernæst den Stok, der kunde passere Roret i 

 en Reining lodret paa hiin, men nalurligviis ogsaa lodret paa Axen. Middeltallet mellem 

 disse 2 Stokkes Længde antoges da for Rorets Diameier. 



