328 



Paa Planerne II. og III. vil man finde et Udvalg af de anstillede Forsög angivne 

 og betegnede nied Forsögenes Numrnere; man vil her navnlig finde Ledningens Beliggenhed 

 imod Flodemaalslinien, samt Vandspeilets Stilling i de forskjellige Punkter af Ledningen, 

 angivet i Overeensstemmelse med foranstaaende Tabeller. 



Gaae vi nu over til nærmere at betragte de paa disse Planer angivne Profiler af 

 Forsögene, saa vil det forst være hensigtsmæssigt at skjelne imellem de Forsög, i hvilke 

 Ledningerne vare heelt fyldte med Vand, og de, hvori Vandsirömmen ikkun oplog endeel 

 af Ledningens Volumen. 



Betragte vi de Tilfælde, i hvilke Ledningerne vare fyldte, saa komme vi snart til 

 den Erkjendeise, at Vandet i Ledningen, naar denne har et jevnt Fald, ogsaa meget snart 

 efter Indtrædelsen opnaaer et jevnt Fald, som ingenlunde retter sig efter Ledningens Fald, 

 men meget mere beroer paa Vandspeilets Beliggenhed i Indlobs- og Aflöbs-Bassinerne. 

 Umiddelbart ved Indlùhet finde vi en Afvigelse ved Vandspeilet fra det jevne Fald, og vi 

 finde navnlig, at Vandspeilet her har et större Fald end senere hen i Ledningen. Ved 

 Udlöbet forneden finde vi atter en Afvigelse fra det jevne Fald; men delte viser sig snart 

 slorre og snart mindre end det jevne Fald, ja olte har Vandspeilet endog en Stigning. 



Undersöge vi derefter, hvorledes Forholdene ere, naar Vandet ikkun fylder en Deel af 

 Ledningen, saa finde vi i Regelen, at Vandspeilet fra Begyndelsen har et noget stærkere 

 Fald end Bunden af Ledningen, men tillige, at dette Fald efterhaanden aftager, og tilsidst 

 bliver parallel med Ledningens Bund. Henimod Ledningens Udlob bemærke vi som oftest 

 en ny Forandring i Vandspeilets Flugt, idet vi finde delte at overgaae fra det med Bunden 

 parallelt lobende Vandspeil lil et andet, der snart har et stærkere, snart har et mindre 

 stærkt Fald end Ledningen. 



Betragte vi derefter specielt de Forsög, i hvilke Vandet har .\dgang til Ledningen 

 igjennem et af Sidelöbene, saasom Forsögene Nr. 5, 6, 7, 8, 9, 16, 19 og 33, saa viser 

 det sig, at ethvert saadant Sideindlob frembringer en Forandring i det Vandspeil, som 

 vilde svare til en Tilströmning alene fra Enden af Ledningen, og at denne Forandring 

 forst og fremmest bestaaer deri, at Vandspeilet hæver sig i Indströmningspunktet af Led- 

 ningen. Herved skeer det, at Vandspeilets Fald for den nedenfor Indströniningen værende 

 Deel af Ledningen bliver större, end naar Indstromningen foregaaer alene fra Indlöbsbas- 

 sinet; hvorimod Vandspeilets Fald i den överste Deel af Ledningen formindskes. Denne 

 Formindsken af Faldet i den överste Deel kan endog gaae saa vidt, at Vandspeilet faaer 

 Fald imod Indlöbet fra Enden, i hvilket Tilfælde Vandet endog vil strömme imod Indlobs- 

 bassinet, saaledes som Tilfældet var i Forsögene Nr. 5, 6, 16, 19 og 33. 



Undersöge vi herefter Strömningen igjennem den Deel af Ledningen, i hvilken 

 Vandspeilet har opnaael et jevnt Fald, saa ville vi let see, at Vandspeilets jevne Fald 

 udtrykker , at Vandstrommen under dens Lob igjennem hver ligestor Deel af Ledningen 



