330 



Et Blili paa Forsögene Kr. 5, 16, 19 og 33, i hvilke Vandet slröminede fra Side- 

 indlöbet mod begge Ender af Ledningen, vil end yderligere oplyse delte Forhold. — Vi 

 gjenfinde her den krumme Linie til begge Sider af Indlöbet, men vi finde tillige Formen 

 at være temmelig forskjellig li! begge Sider. Delle har sin gode Grund deri, at Vandet 

 strömmer skraal ind i -Ledningen, hvorved Slödvirkningen og Contraclionen af Slraalen 

 bliver ulige i de to Retninger. 



Hvad dernæst Afvigelsen fra den retlinede Form ved Ledningens Udlob angaaer, 

 da lader dennes Aarsag sig ligesaa lel paavise, som Tilfældet har været med de andre i 

 det Foregaaende omtalte Afvigelser. Jeg skal i denne Henseende forst omtale Forholdene 

 ved Ledninger, som ikke ere fyldte, idet jeg henleder Opmærksomheden paa Forsögene 

 Nr. 40 til 50, som vise, hvorledes Vandspeilet eflerhaanden lod sig opstemme i Allobs- 

 kassen 0,6 Fod fra —2,06 Fod til — 1,46 Fod, uden at Ledningens Vandforing formind- 

 skedes; thi det viser sig klart af disse Forsog, at Variationen i Vandstand i Aflobskassen, 

 naar denne Variation ikke overskrider en vis Grændse, blot foranlediger en större eller 

 mindre Opstemning af Vandet i den nederste Ende af Ledningen; hvorved dog bemærkes, 

 al den Höide, hvortil man, uden at forandre Vandforingen, vilkaarlig kan opstemme 

 Vandet i Aflobskassen, er begrændset derved, at Opstemningen af Vandet i Ledningens 

 nederste Deel, ikke maa virke tilbage til det Punkt, hvori Vandstrommen ovenfra begynder 

 at blive parallel med Ledningens Bund. Saalængc delle ikke skeer, er Vandstanden i Led- 

 ningens nederste Deel uden Indflydelse paa Vandforingen, og man vil allsaa, naar Bag- 

 vandet ikke berörer dette Punkt, kunne foröge eller formindske Diametren af den nederste 

 Deel af Ledningen, eller forkorte eller forlænge samme vilkaarligt, alt uden den ringeste 

 Indflydelse paa Vandforingen. Med Hensyn lil Forholdene ved Udlobene af saadanne Led- 

 ninger, som ere heelt fyldte, bemærkes, at i de Tilfælde, hvor Vandstanden i Aflobsbas- 

 sinet ligger hoiere end Vandspeilet for Udlobet af Ledningen, som f. Ex. i Forsögcl Nr. 3, 

 der viser delte blot, at Vandet har maallet slige lodret op i Bassinet, hvorved det har tabt 

 den Haslighed, hvormed det strommede ud af Ledningen. I andre Tilfælde, som f. E.x. i For- 

 soget Nr. 10, hvor Vandspeilet i Aflôbsbassinet blev holdt meget lavt, har Vandspeilet en 

 stærk Sænkning nede ved Udlobet, som viser, at her har det frie Fald begyndt at yllre 

 sin Indflydelse. 



De Resultater, som forelobigt kunne udledes af Forsögene, ere allsaa folgende: 



1. Naar en Ledning af en bestemt Diameter er fyldt med Vand, og denne Ledning 

 alene modtager Tillob fra et Indlöbsbassin for Enden af Ledningen, saa vil Vandets Slige- 

 höide langs hele Ledningen danne en ret Linie, som vil skjære Forlængelsen af Lednin- 

 gens Endeplan ved Indlôbsbassinet i en Afstand under Bassinels Vandspeil, der er lige 

 stor med Trykhôiden svarende lil Indströmningshasliglieden, eller maaskee lidt derunder, 

 hvis Vandet under Indslrömningen skulde stöde imod Rorledningens Sider. Forneden ved 



