331 



Udlöbet af Ledningen vil det derimod være vanskeligt a priori at bestemme Stigehöiden 

 af Yandspeilcts Beliggenhed i Aflöbsbassinet, da det stilleslaaende Vands Modstand virker 

 forstyrrende i denne Henseende. Vil man derfor være sikker paa at erholde det nöiaglige 

 Trykhûidetab i Le'dningen, saa maa man maale Vandrcisningpn saalcdes, som her er skeet 

 ved Hjælp af Glasror anbragte paa to eller flere Steder af Ledningen, og da maa man 

 ikke tage noget M.ialested for nær Mundingen. 



Har Ledningen desuden Tillob fra Siden paa et eller flere Steder, saa vil Virk- 

 ningen paa Vandspeilet være den, at dette hæver sig i de forskjellige Punkter i Forhold 

 til Slörrelsen af de tilströmmende Vandmængder. Ledningens Vandspeil eller Vandels Slige- 

 höide vil da i Hovedsagen danne en Samling af forskjellige rette Linier, hvis Heldning 

 tiltager ovenfra nedad imod Udlöbet. Hvis der paa en Ledning med constant Vandforing 

 findes en eller flere Indsnevringer, da lider man et Trykhöidelab ved hver fndsnevring i 

 Forhold til den Modstand, som denne udover imod Vandets Gjennemgang, og Vandspeilet 

 eller Vandreisningen vil i dette Tilfælde komme til at beslaae af en Samling af relie Linier, 

 der i Retning ere parallele, men forövrigt ere beliggende i de Afstande under hinanden, som 

 svare til de forôgede Modstande. 



Hvis flere Ledninger af forskjellige Diametre folge efter hinanden, da vil Vand- 

 reisningen for hver af disse Stykker danne en ret Linie af en forskjellig Heldning. 



2. Naar en Ledning, som ikke er fyldt med Vand, modtager Tillob fra et Ind- 

 lobsbassin ved den överste Ende, saa vil Vandreisningen ved Begyndelsen af denne Led- 

 ning, ligesom naar Ledningen er fuld af \'and, lide en Sænkning, der er lige stor med 

 den til Indstromningshastigheden svarende Trykhöide. Forudsætte vi nu, at Ledningens 

 Fald er eensforniigt og at den Acceleration, som Vandet i ethvert Öieblik erholder paa 

 Grund af Ledningens Fald, netop er ligestor med Ledningens Modstand imod Vandets 

 Bevægelse, saa vil Strömmen bevæge sig igjennem hele Ledningen med en Hastighed, der 

 er ligestor med Begyndelseshastigheden, og Vandspeilet vil da lobe parallelt med Lednin- 

 gens Bund lige til henimod Udiobel, hvor det, naar Adöbet er frit, vil sænke sig noget 

 paa Grund af det frie Falds Indvirkning. Har Ledningen derimod et storre Fald, vil Ac- 

 celeralionen ikke fuldkommen ophæves af Reactionen, hvilket vil have til Folge, at Ström- 

 mcns Hastighed voxer, og at dens Gjennemsnitsareal aftager. Vandspeilet vil folgelig 

 nærme sig mod Bunden, indtil Vandet erholder den Hastighed, ved hvilken Modstanden 

 bliver ligestor med Accelerationen, fra hvilket Öieblik Vandspeilet vil lobe parallelt med 

 Bunden, hvor langt Ledningen end forlænges. Er Udmundingen af Ledningen ikke fri, 

 men finder denne Sled til et Bassin, saa kunne vi, som vi have seet, uden at formindske 

 Vandforingen det Mindste, lade Vandspeilet i Bassinet antage en hvilkensomhelst Höide, 

 naar den derved foranledigede Opslemning i den nederste Deel af Ledningen blot ikke 

 berörer Begyndelsespunktet for det med Bunden parallelt lobende Vandspeil. 



42* 



