352 



skjellige Tider ere vedföiede hans berömle Undersögelscr om Brasiliens uddöde Dyre- 

 verden i vort Selskabs Skrifter, findes Jaratataca'en endog siet ikke anfort. Da han senere 

 oplager den, skeer det kun ifölge Indvaanernes Vidnesbyrd, og han oplyser ved denne 

 Leiligiied udtrykkelig, at han vel allerede længe havde hört tale om et Dyr med to hvide 

 Striber henad Ryggen, hvilket han jo rigtignok havde antaget, maatte være en Mephitis, 

 men hidtil undladt at omtale i sine Afhandlinger i det Haab engang selv at faae det 

 at see og derved at erholde Vished i saa Henseende. Han havde imidlertid alter saa 

 godt som opgivet delte Haab paa Grund af Brasilianernes uovervindelige Modbydelighed 

 for at berore Jaratataca'en, og vil derfor nu ikke længere udelukke fra Listen over de 

 nulevende Pattedyr et Dyr, som han med fuld Vished veed, forekommer i den Egn, hvis 

 Fauna han har gjori til Gjenstand for sin Forskning, og det saa meget mindre, som han 

 ved sine Huleudgravninger har fundet Levninger, der vise, at et Stinkdyr ogsaa i længst 

 forsvundne Tider har beboet Velliasdalen.') 



Noget heldigere have v. Spix og v. Martins været; thi de niaae dog idelmindste 

 have seet Jaratataca'en; de fortælle nemlig i deres Reise, at delte Dyr forekommer i de 

 saakaldle Cainpos geraes omkring Byen Contendas i den nordre Deel af Provindsen 

 Minas, og at det der nogle Gange ved sin stinkende Excretion har nödt dem lil at afslaae 

 fra at forfôlge det. Man kunde endog fristes til at antage, at de virkelig havde skudt det 

 paa deres Jagler i hine Egne; llii de nævne det ligefrem blandt de forskjcllige Dyr, som 

 de der nedlagde-); men delle er dog nok kun en mindre nöiagtig Udlryksmaade, da Martins 

 ved senere at skildre el nyt Mode, som han havde med delle Dyr i en anden Egn, nemlig 

 ved Floden Carynanha paa Grændsen af Provindserne Bahia og Minas, udtrykkelig 

 beklager, al han og hans Reisefælle ikke have været saa heldige at forskaffe sig Jara- 

 tataca'en til deres Samlinger, og AU, hvad han siger om dens Udseende, indskrænker sig 

 lil, at han kalder den et væselagligt Dyr.'"") Endnu paa et tredie Sled i de bayerske 

 Reisendes beromte Værk finder man dette Dyr omtalt; del opregnes nemlig ogsaa blandt 

 Dia man tdislriktets Palledyr; men det fremgaaer paa dette Sted ikke af Ordene, om de 

 Reisende her tale af egen Erfaring eller kun stolte sig til Beboernes Angivelser. ■•) 



For Forekomsten af et Stinkdyr i Oniegij^n af Byen Bahia finder jeg kun en 

 eneste Hjemmel, nemlig i det gamle Skrift af Gabriel Soares de Souza: Tralado 

 descriptive do Brazil em 1587.*) I denne sin Bog omtnler lian blandt de omkring 



1) Kgl. Danslie Vid. SelsU. naturvid, oç niallicni. Afhandl. 9 Deel. 1842. P. W. I, und, Foitsalte Bemæik- 



ningiT over Brasiliens nddüdc l)j i.sjiabninjj. I.agoa Sanla d. '27de Marts 1840. p. 128 og 132. 

 -) Reise in lirasilieii in den Jaliien 1817 bis 1820. Zweiter Tlieil. i\lünclien 1828, p. 521 und 542. 

 3) I. c. p. 581. • 



^) 1. c. p. 464. 

 ^) Dette hoist mærkelige Skrift, der stedse vil vedblive at være en af de allervigtigste Kilder til Kund- 



