41 



I. Maaling af Rotationstiden til et vilkaarligt Tidspunkt. 



I. M nu I em c tli o de n og de til den anvendte Apparater. Forinden de 

 forskjellige Methoder kunde udvikles og prøves, gjaldt det om at tilvejebringe en sikker 

 Methode til en absolut Bestemmelse af Rotationshastigheden i el vilkaarligt Tidspunkt. 



I>en Opgave at maale Middelværdien tor Omløbstiden af et stort Antal efter hin- 

 anden folgende Omlob er lost ved at sætte Botationsaxen i Forbindelse med et Tælleværk, 

 som tæller Antallet af Omlob i en ved et Ir afmaalt Tid. Den Opgave jeg satte mig, 

 var imidlertid at faa maalt' Tiden for et enkelt (eller for nogle faa) Omlob. Skal dette ske, 

 maa Begyndelsen og Slutningen af det bele Omlob (eller af en bekjendt Brøkdel derail 

 betegnes ved to bagefter synlige Mærker, som afsættes samtidig henholdsvis med Begyn- 

 delsen og Slutningen af Tiden. Mærkerne kunne afsættes af det roterende Legeme paa et 

 andet Legeme, hvis Bevægelse kjendes, eller de kunne afsættes paa det roterende Legeme 

 selv. Da der lier er Tale om Maaling af korte Rotationstider (mindre end Vio Sekund), 

 vil man næppe kunne benytte andet som bekjendl Bevægelse end det frie Fald, idet Pendul- 

 svingninger foregaa med en for ringe Hastighed. Man kunde naturligvis her som ellers 

 ofte ved Maaling af korte Tider benytte en jævn Rotation , hvis Hastighed er bestemt ved 

 el l'rværk eller som i la Cours Tonehjul ved en Stemmegaffel. Men kræves der ved Maa- 

 lingen af den korte Tid en procentisk Nøjagtighed, iler kan sammenlignes med den, hvor- 

 med længere Tidsrum udmaales ved Uret, er der dog forskjellige Indvendinger at gjøre 

 mod Anvendelsen af en reguleret Rotationshastighed til Maaling af en kort Tid. Paa 

 ('■rund af Eiastieitet og Dødgang i de mange Tandhjulsomsætninger i et Urværk, der frem- 

 kalder en hurtig Rotation, kan det nemlig næppe undgaas, at den sidste Axe i Omsæt- 

 ningen kan bevæge sig en ret anselig Vinkel ved fuldstændig Stilstand af den af Pen- 

 dulet regulerede Axe; heri ligger der en Mulighed for en periodisk Variation i Rotations- 

 hastigheden, selv om dennes Middelværdi er bestemt ved Pendulet. En lignende Betragt- 

 ning maa gjøres gjældende overfor Tonehjulet. 



En Stemmegaffels Svingningstid kan — Ligetidigbeden forudsat — bestemmes 

 med stor Nøjagtighed, og derfor kan ogsaa Stemmegaflen omvendt, som i Tonehjulet, 

 benyttes lil en med samme proeentiske Nøjagtighed udført Bestemmelse af el Tidsrum, 

 der er langt i Forhold til Svingningstiden. Derimod vil Stemmegaflen ikke kunne bruges 

 umiddelbart lil en nøjagtig Maaling af en kort Tid; thi hvis de Mærker, der betegne Tidens 



