42 



Begyndelse og Slutning, afsættes i en af Stemmegaflen beskreven Kurve, er den af Stemme- 

 gaflen i samme Tid udførte Bevægelse for lille i Forhold til Mærkernes Størrelse. Ih is 

 man omvendt benytter Stemmegaflen til at afsætte Tidsmærker f. Ex. slutte eller afbryde 

 en elektrisk Strom ved hver Svingning, da vil man sikkert i alle Tilfælde finde, 1) at Af- 

 givelsen af Mærket vil kræve et Arbejde, der kan faa Indflydelse paa Svingningstiden, 

 2) at der vil kunne være nogen Forskjel i Beliggenheden af det Punkt af Bevægelsens 

 Bane, b\or Vfgivelsen (f. Ex. Strømafbrydningen) foranlediges. Den sidste Omstændighed' 

 \il bevirke, at der ikke altid forløber lige lange Tider mellem Afgivelsen af to paa hin- 

 anden folgende Mærker, og den derved opstaaede l sikkerhed \il kunne blive meget kjendelig 

 i Forhold til Svingningstiden paa Grund af Stemmegaflens ringe Udsving. 



Til Afgivelse af de ovenfor omtalte Tidsmærker paa et Legeme i Bevægelse bar 

 man sædvanlig benyttet den elektriske Strom, idet man enten har benyttet det Mærke, en 

 elektrisk Gnist kan efterlade i en sodet eller paa anden Maade tilberedt Overflade, eller 

 man har afsat Mærker mekanisk ved en elektromagnetisk l dløsning. ' Den elektromagnetiske 

 Udlosning kan dog ikke finde Anvendelse ved en nøjagtig l dmaaling af korte Tider paa 

 Grund af den forholdsvis lange Tid, der medgaar til Magnetismens Forsvinden. Derimod 

 afgiver den elektriske Gnist et fortrinligt Tidsmærke, naar den bliver rigtig anvendt.' 

 Gnisten kan anvendes til Maaling af en Rotationshastighed, ved at man paa det roterende 

 Legeme anbringer en Slæbekontakt, der afbryder Hovedledningen for et Induktionsapparat 

 i en bestemt Stilling af Legemet. Lader man Gnisterne fra Induktionsledningen springe 

 over paa en faldende Metalstang, ville de paa denne af Gnisterne afsatte Mærker kunne tjene 

 til Bestemmelse af Rotationshastigheden. Imidlertid er der, ogsaa bortset fra, at hele 

 Gnistapparatet er et noget besværligt og vidtløftigt Hjælpeapparat, ikke uvæsenlige Vanskelig- 

 heder ved Brugen. 



Afbrydningen af Hovedstrømmen kan saaledes volde Vanskeligheder ved kontakt- 

 Hadernes Iltning, idet denne Iltning kan have til Følge, at Afbrydningen indtræder for 

 tidlig, og man maa sikre sig mod Svingninger af Kontaktfjedren , da de kunne fremkalde 

 uvedkommende Afbrydninger. 



Gnistbanen er ikke meget konstant, hvorfor man maa bringe den Spids, der fører 

 Gnisten over paa Stangen, meget tæt hen til denne ; af den Grund maa der sørges for at 

 undgaa Sammenstod mellem den frit hængende Stang og Spidsen. Den bedste Beklædning 

 for den Overflade, der skal modtage Gnistmærket, tror jeg er Sod, naar det afsættes af en 

 Flamme, umiddelbart paa Metalfladen. Papir, Fernis og andre helt eller halvt isolerende 

 faste Lag kunne nemlig bevirke en betydelig Afvigelse af Gnisten fra den korteste Vej ; 

 findes der saaledes i Nærheden af denne en fuldstændig eller delvis Gjennembrydning af 

 det faste Lag (f. Ex. Hullet fra en tidligere Udladning) kan Gnisten, som jeg har bemærket, 

 gaa langs Laget en forholdsvis lang Vej for at søge gjennem Gjennembrydningeu til 



