13 



47 



Fis. 5. 



idet Farvestoffel har kortesi Vej til Midlen <; af Mærket. Denne Hejdeforskjel maa vise 

 sig størsl veil den øverste Ende af Stangen paa Grund af den voxende Hastighed. Slangen 

 har en Hastighed af omtrent 300 Cm. naar dens øverste Del under Faldet kommer i Højde 

 med Skiven. Fig. 5 viser i naturlig Størrelse et saadant paa Stangen ved p afsat Mærke. 

 Al' dette sees noget over Halvdelen, idet den Skiven nærmeste Spids er frem- 

 stillet omtrent midt paa Stangen. 



Mærkernes Højde aflæste jeg ved Kathetometer , idet jeg stillede „ 

 Slangen lodret op ud tor dette. Kathetometerkikkerten indstilledes paa et 

 Funkl i Nærheden af Spidsen b (Fig. il. Traadkorsel indstilles paa Midten af 

 del lille Stykke af Frémhringeren , der falder indenfor Farvemærket. Denne 

 Indstilling kan foretages med l /ioo— Vso Mm. Sikkerhed. Der sørgedes for, 

 al den lodrette Traad ved alle Mærkerne hlev indstillet paa samme Frem- 

 bringer paa den cylindriske Stang. Dette er nødvendigt, da Mærkerne, som 

 ovenfor nævnt, bue nedad fra begge Ender. Den noget besværlige Ivatheto- 

 meteraflæsning vilde kunne afløses af en betydelig hurtigere og bekvemmere Atlæsning, 

 naar der blev indrettet et særligt Maaleapparat dertil. Ved i forskjellige Forsøg at benytte 

 to forskjellige Farver som vinaandige Opløsninger af Fuchsin og Methylviolet og ved al 

 vende forskjellige Sider af Stangen til Skiven kan man opsætte Udmaalingen af Mærkerne, 

 til mindst fire Forsøg ere udførte. 



2. Beregning af Omløbstiden. Hvis man nøjagtig kjendte det Sted paa 

 Slangen, hvor Udsprøjtningen vilde ramme, hvis Stangen blev hængende rolig o: Nulpunktet 

 for de Faldhøjder, der angives af Mærkerne, som afsættes under Faldet, og hvis det kunde 

 forudsættes, at Stangen lige fra Begyndelsen fulgte Faldloven, vilde man simpelthen af 

 Afstanden mellem to Mærker kunne finde Tiden for det tilsvarende Omløb af Skiven. 

 Nulpunktet vilde man vel kunne faa afsat ved en lille Modifikation i Apparatet. Derimod 

 kan man ikke paaregne, at Stangen begynder sit Fald efter Faldloven, da det som bekjendt 

 lager en kjendelig Tid, før en Elektromagnets Magnetisme fuldstændig forsvinder. Følgen 

 deraf vil være, at der under det første lille Fald virker en kjendelig Brøkdel af den Magne- 

 tisme, der har baaret Stangen. 



For at være uafhængig af den heraf følgende Usikkerhed beregner jeg Hastigheden 

 under den Forudsætning, at to paa hinanden følgende Omløbstider ere lige lange; det er 

 en Forudsætning, hvis Rigtighed kan kontrolleres, og som man i de fleste Tilfælde kan 

 gjøre Fyldest, hvad der næppe kan siges at gjælde Forudsætningen om Faldlovens Gyldig- 

 hed under Faldets Begyndelse, hvad Slags Udlosning man saa end benytter. Til to paa 

 hinanden følgende Omløb svarer tre paa hinanden følgende Mærker; ere disses aflæste 

 Højder lig A,, h 2 , h s , og kaldes de tilhørende Faldhastigheder «,, v 2 , v a , har man, naar 

 Omløbstiden er t, 



