45 79 



2) akustisk, idet man ved Ørel har sammenlignet Stemmegaflens Tone med en Tone af 

 bekjeodl Svingningstal, 3) optisk, idel man har benyttet sig af Øjets Evne lil al bevare en 

 Eftervirkning af el kortvarigl Lysindtryk. Herved kan man, som bekjendt, tilsyneladende 

 sammensætte to Bevægelser. Lissajous har saaledes optisk sammensat to Stemmegaflers 

 samtidige Svingninger og derved fundet Middel lil at sammenligne Svingningstallene. 

 Boske har sammenlignet ad optisk Vej en Stemmegaffels Svingningstid med Omløbstiden 

 for en roterende Skive M. lian benyttede en Heimholt/.' Mikroskopgaffel. Det paa (lallen 

 anbragte Mikroskopobjektiv var anbragt tæt over en med radiale Spalter forsynet roterende 

 Skive, l'nder denne var der paa en sværtet Glasstang anbragt en en Flamme spejlende 

 Kviksølvdraabe , bvorpaa Mikroskopet var indstillet. Er Svingningstiden lig Tiden mellem 

 to paa hinanden følgende Spalters Forbigang over Kviksølvdraaben , vil denne synes at 

 staa stille. Er der en ringe Forskjel paa de to Tider, vil Draaben synes at gjøre lang- 

 somme Svingninger. Tælles disse i en given Tid, kan man finde Svingningstallet al' 

 Omløbstallet. Ved en beslægtet optisk Methode have Clarke og M'Leod foretaget 

 Maalinger af Stemmegaflers Svingningstal-). Poske bemærker med Hensyn til saadanne 

 Maalinger il. c. S. 152): «Bei jeder Bestimmung der absoluten Schwingungszahl, etwa an 

 Stimmgabeln, kommt es schliesslich darauf an, dieselbe mit der astronomischen Ihr (resp. 

 der Bewegung des Sekundenpendels) zu vergleichen. Da indessen beide Bewegungen von 

 zu verschiedener Ordnung sind, um direct in Beziehung gesetzt, zu weiden, so liegt es 

 nahe, nach einer andern constanten Bewegung zu suchen, welche in der Mitte zwischen 

 beiden steht." Det er Vanskeligheden ved at tilvejebringe en saadan i længere Tid kon- 

 stant Hastighed, jeg har villet undgaa ved min Methode, idet jeg kommer i Forbindelse 

 med Sekundpendulet ved det frie Fald, hvis Hastighed er af passende Størrelse til direkte 

 anvendelse ved Udmaaling af Svingningstiden. De her beskrevne optiske Methoder have 

 det samme Fortrin som min. at Stemmegallen svinger frit. Men uden en Maalemethode, 

 der som min Sprøjtemethode tillader en Udmaaling til et vilkaarligt Tidspunkt af Omlobs- 

 lidens øjeblikkelige Værdi, er man nødsaget til at iagttage den optisk sammensatte Be- 

 vægelse i en Tid, der er lang i Forhold til Svingningstiden. Man maa derfor til Tider 

 meddele Stemmegaflen Impulser for at holde Svingningerne vedlige, og herved kan der 

 fremkomme forstyrrende Faseforandringer; dernæst skal Tiden, hvori den optisk sammen- 

 satte Bevægelse iagttages, udmaales, og Omløbstiden bestemmes ved et astronomisk Ir. 

 Hil hele Apparat bliver af den Grund temmelig omstændeligt, og Arbejdet dermed vanske- 

 ligt. Endvidere vil det vanskelig kunne forenes med den optiske Methode al indeslutte 

 Gallen helt i et Hylster; man er saaledes ikke saa frit stillet som ved min Methode med 



\i Pogg. Ann. Bd. 152, S. 448, 1874. 

 2 ) Phil. Transact. Bd. 171, S. 1, 1880. 



