126 44 



Naar der i ilcn fjerde Spalte er opført Differenser mellem de forskellige Formers 

 Energiindhold, maa det, som ovenfor flere Gange berørt, fremhæves, at disse i Heglen 

 ikke kunne gøre Fordring paa at besidde nogen stor procentisk Nøjagtighed. Et Klik paa 

 Tallene viser nemlig, at de kun i nogle Tilfælde (Fosforets, Guldets, Sølvets og tildels Arsenets 

 Former) naa en betydeligere Størrelse, medens de i de Heste Tilfælde ere for smaa i Sammen- 

 ligning saavel med lltningsvarmen som med Varmetoningen ved de Processer, ved hvis Hjælp 

 de ere maalte, Ml at kunne bestemmes med Nøjagtighed. Pog gaar Usikkerheden aeppe 

 i noget Tilfælde saa vidt, at Differensernes Fortegn berøres deraf, saa at Bestemmelserne 

 maa antages at være paalidelige nok til at tjene til Bedømmelse af, hvorvidt og i hvilken 

 Retning en Varmetoning ved Overgangen mellem to Former svarer til Forandringerne i 

 andre fysiske Forhold ved samme. 



Paa en saadan nøje Forbindelse mellem Vægtfylde, Varmefylde og For- 

 bræ nd in g s varme har Thomsen 1 ) henledet Opmærksomheden for to Former af hvert 

 af Stollerne: Svovl, Fosfor, Selen og Kulstof, og ban udtrykker denne paa følgende Maade : 



«Naar den ätiotrope Forandring af et Stof er ledsaget af en Varme- 

 udvikling, har den nye Form en større Vægtfylde og en ringere Varme- 

 fylde end den oprindelige.» 



Den foranstaaende Oversigt frembyder nu et større Materiale til Bedømmelse af 

 Gyldigheden af denne Regel. Da Varmefylden endnu kun er ufuldstændigt undersøgt i de 

 fleste Tilfælde, indskrænker jeg Omtalen til Forholdet mellem Energiindhold og 

 Vægtfylde (Atomvolumen). Det ses da, at dette ikke i alle Tilfælde svarer til, hvad 

 der ovenfor paa en saa klar og simpel Maade bar fundet Udtryk, om end dette nådder i 

 de fleste Tilfælde, saaledes for Svovlets, Selenets, Fosforets og rimeligvis ogsaa 

 for Kulstoffets Former. Derimod har Guldets tre Former, trods en betydelig Forskel 

 i Energiindholdet, omtrentlig samme Vægtfylde, og det samme gælder for Sølvets Former 

 (og ligeledes for de to Former af Arsen (/? og ;-). Forholdet mellem krystallinsk og 

 sortegraat amorl'l Arsen (As a og Asß) synes endog al staa i Modstrid med Beglen, idel 

 den ringe Varmeudvikling ved Overgangen fra den første til den sidste Form er ledsaget 

 af en ret betydelig Forøgelse af Rumfanget. Selv om man ikke \il opstille dette som et 

 Undtagelsestilfælde paa Grund af Usikkerheden ved Bestemmelserne, viser dette dog, at 

 Beglen ikke lader sig vende om, saa at en Forøgelse af Bumfang (Formindskelse af Vægt- 

 fylden) altid skulde svare til en Forøgelse af Energiindholdet. 



Ser man bort fra dette Undtagelsestilfælde, der maaske neppe er sikkert fastslaaet, 

 kan den ovenfor nævnte Begel modificeres paa følgende Maade (for Forholdet mellem 

 Bumfang og Energiindhold) : 



Therm. Unters. II, p. 282. 



