65 285 



skælfri. Gjællespalterne ere forholdsvis store, dog er Gjællehuden ikke fri af Isthmen 

 fortil. Overkjæven -- som dannes af Mellemkjævebenel alene — bærer langs Randen en 

 Række smaa Tænder, og indenfor denne en Række, der er rettet vandret ind mod Mumlen, 

 hvis Ganeflade paa begge Sider er udstyret med talrige, tynde og smækre, indad mod 

 Munden rettede Tænder, der danne ligesom en Karle Derimod er Ganens Vomeralparti 

 uden Tænder. Underkjævens Tænder vexle i Størrelse, længere og mindre. < ) j <> i er 

 middelstort, dels Tværmaal mindre end dels Afstand fra Snudespidsen. Flere af Hoved- 

 skallens — Pande- og Nakkeregionens — Knogler saml det øverste af Skulderbæltel vise en 

 rei udviklet Skulptur. Hovedets «Slimporerfi (Sideliniegrenenes Gruber og Aabninger) ere 

 særdeles lydelige i Pande- og Tindingregionen, bagved Øjnene, langs Forgjællelaagel o. s.v. 

 Paa liere Steder af Huden sees sk ar [il udprægede Linier: Rækker af tæt- 

 stillede Porer; en Række begynder saaledes paa Gjælle- Isthmen, tæt bagved den af 

 Gjællespalterne dannede Vinkel, og løber i Legemets Midtlinie lil henimod Bugflnnerne, 

 begynder saa igjen et Stykke bagved disse og fortsætter sig lil Gattet, hvor den deler sig 

 i lo (irene, der førsl bøje ud lil Siderne og saa bagtil, løbende langs med, men i 

 nogen Afstand fra Gatfinnen, paa hver Side, i hele dens Længde; endelig er der et lille, 

 bagtil bredere Parti, i Midtlinien foran Halefinnen. Umiddelbart bagved Bugfinnerne er 

 der en korl Tværlinie af samme Slags og den fortsætter sig, fra hver Ende, under en ret 

 \ inkel langs hen ad den inderste Bugfinnestraale. Sidelinien bestaar kun af en enkelt 

 Række noget større Porer, men Porebælter af den ovenfor omtalte Art findes desuden 

 langs Over- og Underkjæven, for Overkjæveris Vedkommende dog kun langs med dens 

 bageste Del; Underkjævens er delt i to Stykker. Bugfinnerne have deres Plads umiddel- 

 bart bagved Brystfinnerne, hvis Længde er henved 3 Gange saa stor. Den korte første 

 Rygfinne begynder umiddelbart over Bugfinnerne, den anden længere Rygfinne og Gatfinnen 

 have lige stor Udstrækning og standse i nogen Afstand fra Halefinnen; begge ere megel 

 lave i deres bagre Halvdel. P. 13, V. G, D 1 . 8, I). 2 og A. e. 22. 



Fseudoscopelus , novum genus; corpus perciforme, alepidotum, nudum; rictus oris 

 cl. rimæ branchiales sat magna'; oculi médiocres; os intus in palato dentibus gracilibus 

 dense et fere horizontaliter -positis , introversis armatus; pinna' ventrales subthoracicæ, 

 dorsalis anterior brevis, posterior analem longitudine æquans. Linea 1 distinctæ porosæ 

 longitudinales maxillam superiorem et mandibulam ornant; item linea impar ante, pinnas 

 ventrales; linea transversa præterea pinnas ventrales conjungil, utrinque in radium inlimum 

 ventralem excurrens; linea mediana postventralis posl anum divisa utrinque pinnam analem 

 circuindal: linea brevis mediana subtus ante pinnam caudaleni. 



Vidensk. SeUk. Skr., G. Række, naturvidensk. ng mathem. Afil. VII. 6. 37 



