318 20 



paavirke hinanden saaledes, at de blive isoliydriske, og Forholdet vil blive det samme, som 

 om man koncentrerede den Opløsning, der indeholder det svagere dissocierede Stof, og 

 fortyndede den, der indeholder det stærkere dissocierede, indtil Koncentrationen af den fælles 

 Ion blev ens i begge. Derved vil altsaa Dissociationsgraden af det svagt dissocierede Stof 

 yderligere aftage, medens den omvendt vil tiltage for det stærkt dissocierede Stof. Blandes 

 saaledes ækvimoleknlære Opløsninger af svage Syrer og deres énbasiske Natriumsalte , vil 

 Dissociationsgraden for Syren, der er svagere dissocieret, aftage, for Saltet voxe, et For- 

 hold, der er bleven experimentelt godtgjort ved Forsøg over Indvirkning af Nevtralsalte paa 

 deres Syrers Reaktionshastighed 1 ). 



For de i forrige Afsnit omtalte svage Syrer lader Varmetoningen ved Blanding med 

 deres énbasiske Natriumsalte sig beregne, naar man beregner den ved Blandingen sted- 

 findende Ændring af Dissociationsgraden. Kaldes: 



Det samlede Rumfang af Oplosningerne V 



Dissociationsgraden af Syren efter Blandingen x 



x' 1 

 Konstanten -^- K 



V{\ — x) 



Dissociationsgraden af Saltet efter Blandingen y 



9 



Konstanten -~r r C 



V{i—y) 



gælder efter Arrhenius følgende Ligninger: 



x(x + y) = K.V(l-x) 

 y(x + y) = C.V(\—y). 



Opløsning af disse Ligninger med Hensyn til x og y fører til den almindelige Ligning af 

 3die Grad. Der er imidlertid saameget mindre Grund til at foretage denne, som C og — 

 for de Koncentrationsgrader, her er Tale om — ogsaa K ingenlunde ere konstante, men 

 variere med Fortyndingen, ofte meget betydeligt (se Tab. A). Man kan imidlertid beregne 

 Værdierne af te og y med stor Tilnærmelse paa følgende Maade. Af Ligningerne følger 



(med Udelukkelse af de negative Bødder) 



,—y— 



KV , i >'/ v + KV^ 



X +CV i [x+CV\* 



y =- -,- 



Y{K±j^y + Kv 



For de svage Syrer , hvis Dissociationsgrad kun er ringe , er y betydeligt større end x og 

 forandrer sig desuden kun i ringe Grad med Fortyndingen. Man kan altsaa tilnærmelsesvis 



') Zeitschr. für phys. Chemie, IV, p. 237. 



