25 323 



Overensstemmelsen mellem de ad de to forskellige Veje fundne Værdier for Disso- 

 ciationsgraden er vist for en Hække af Stoffer 1 ) og udgør en af de vigtigste Støtter for 

 Dissociationstheorien. Det vil (lerfor ogsaa af tien Grund være af Interesse at undersøge 

 dette Forhold nærmere for de i denne Sammenhæng betragtede Stoffer. I det folgende 

 skal da omtales Resultaterne af de Forsøg, jeg har anstillet til Bestemmelse af Fryse- 

 punkterne for vandige Opløsninger af Syrerne, og deres Natriumsalte ved forskellige For- 

 tyndingsgrader; de svage Syrers Dissociationsgrader tiltage, som tidligere nævnt, stærkt 

 med stigende Fortynding. 



Til Frysepunktsbestemmelserne er benyttet Beckmann's Thermometer, men for- 

 øvrigt ikke det af ham konstruerede Apparat, hvis Beholder kun giver Plads lil 15 — 20 Gem. 

 af Opløsningen. Den Beholder, jeg benyttede, indeholdt ved Forsøgene c. 110 Ccm. af 

 Opløsningen, der omtrent fyldte den halvt. Derved undgaas lettere en større Overafkøling 2 ), 

 der navnlig for de mere koncentrerede Opløsninger kan bevirke, at Depressionen findes 

 lidt for høj. Beholderen bestaar af et cylindrisk Glas med halvkugleformet Bund og er 

 foroven forsynet med en Krave. I den tredobbelt gennemborede Prop indsættes 1) et 

 videre Glasrør, der tjener til Indføring af den ringe Ismængde, der iværksætter Frysningen; 

 Boret naar lidt nedenfor Gennemboringen og kan hikkes med en Prop ; 2) et snevrere 

 Bør til Børeapparatet, der bestaar af en Ebonitplade af Diameter omtrent som Beholderens 

 indvendige Gennemsnit og med Gennemskæring for Thermometeret; Pladen er paaskruet 

 en fernisseret Messingstang; 3) Thermometeret. — Efter at Oplosningen er anbragt i Be- 

 holderen, afkøles denne direkte i en Kuldeblanding omtrent til det ved et foreløbigt Forsøg 

 fundne Frysepunkt, uden at nogen Isudskillelse linder Sted. Efter Aftørring af Beholderen 

 anbringes denne derpaa i et Bægerglas (der tjener som Luftkappe), hvilket atter ophænges 

 i et almindeligt Batteriglas. I dette sker den sidste, langsomme Afkøling ved Bjælp af en 

 i en Kuldeblanding afkølet Kogsaltopløsning. Naar Temperaturen af denne før Forsøget er 

 ■5° — 7° under Opløsningens Frysepunkt, vil den i Beglen ved Frysepunktet være 3° — 5° 

 under dette. Der afkøles under stadig Omrøring indtil c. 0°,05 under det formodede 

 Frysepunkt, hvorefter en ringe Mængde Is indføres ved Hjælp af en Platintraad. Thermo- 

 meteret synker endnu nogle Hundrededele af en Grad og stiger derefter til Frysepunktet, 

 saa at Afkølingen sjeldent overskrider 0°,l. Efter Aflæsning af det konslaute Maximum 

 tages Beholderen ud af Bægerglasset, Isen optøs og Forsøget gentages. Frysepunktet 

 varierer paa denne Maade i Begleu kun faa Tusindedele af en Grad i de enkelte Forsøg. 

 Det rene Vands Frysepunkt bestemtes ved Forsøg for og efter hver Forsøgsnekke. 



Sættes den moleknlære Depression, s: den, der frembringes af I Grammolekyle 



') Zeitschr. für phys. Chemie I, p. 631. 



2 ) Den relative Ismængde, der udskilles, er naturligvis ved samme Overafkøling uafhængig af 

 Vædskemængden. 



Vidensk. Selsk. Skr., 6. Række, naturvidensk. & mathem. Afd. VII. 7. 42 



