34G 10 



Afvigelser: 1) Den indre Del af Stænglen, hvor Karstrængene ere mindre tæt samlede end 

 hos foregaaende, er stærkt fyldt med Stivelse, hvilket ganske eller tildels mangler udadtil; 

 herved fremkommer der i Stængelmidten som et Slags Marv. 2) Karstrængene i det inler- 

 mediære Parti ere tilstede i flere Kredse, Adskillelsen af 3 Karstrængpartier i Stænglen 

 bliver derfor mindre tydelig. 3) Ikke blot umiddelbart under Epidermis optræder der talrigere 

 rene Bastbundter, men ogsaa lidt længere ind i Barken forekomme disse karakteristiske 

 smaa Bundter. Dækcellerne forekomme ogsaa i Mængde hos denne og under samme 

 Forhold samt med samme Beskaffenhed af Kisellegemerne som hos foregaaende. — Ligesom 

 i Stænglen nedenfor Løvbladet findes der ogsaa i Blomsterstandens Stilk en Adskillelse 

 mellem et mere storcellet Parti i Stængelmidten og et mere smaacellet udenfor i en Tyk- 

 kelse af omtrent den halve Radius , en Adskillelse , som ikke fandtes hos C. violacea. 

 Stivelsekornene forekomme i denne Region i langt ringere Mængde og af meget mindre 

 Størrelse end i Ledstykket under Løvbladet. De ydre Karstrænge ere her, ligesom hos 

 C. violacea, trukne tilbage fra Epidermis, men ikke slet saa meget som hos denne. De 

 centrale Strænge give i Midten Plads for et ikke ubetydeligt strængløst Parti i Modsætning 

 til C. violacea. Kalkoxalat-Krystallerne ere næsten naaleformige; i nogle af de bredeste 

 forholdt Længden sig til Bredden omtrent som 12:1, medens hos C. violacea Længden af 

 de mere langstrakte Krystaller forholder sig til Bredden omtrent som 3:1. 



Dos Calatkea Lietzei, der hvad Væxtmaaden angaar, bører til samme Afdeling 

 som de to foregaaende, er Stænglen væsentlig bygget som hos C. violacea. Kiseldannelsen 

 synes noget tilbagetrængt og Kiselcellerne danne perlesnorformige Rækker. Stivelsen lindes 

 her kun i 1 eller 2 Celledrag paa hver Side af Karstrængene o: de store intermediære og 

 de indre, beliggende ud for disses ydre Halvdel, altsaa ud for Leptomet og den ydre Del 

 af Hadromet. Blomsterstandens Stilk er meget kort og nærmer sig i sin anatomiske Ka- 

 rakter til Rachis. Den hos C. violacea antydede Hypodermdannelse træder her tydeligere 

 frem, idet der findes en af 2 Cellelag dannet Hypoderm, hvis Celler ere radialt strakte og 

 chlorofylfri. Karstrængene træde tilbage fra Epidermis. Morgenstjerneformede Kisellegemer 

 forekomme spredte i det indre Parenchym. Sclerosen meget tilbagetrængt, reduceret til 

 Tracheerne. Selve Rachis, der bar en halvtrind Form, afviger fra Stilken ved at der uden 

 om den Del af det centrale Karstrængparti , der vender mod den buede Side , findes et 

 bueformigt Parti af meget lakunøst Væv. Udtrykket «centralt Karstrængparti» er for saa 

 vidt ikke korrekt, som Bygningen af Rachis er udpræget ensymmetrisk; det paagjældende 

 Strængparti er mod den flade Side kun adskilt fra Hypodermen ved nogle faa, omtrent 4, 

 Cellelag med meget smaa Lakuner, medens der mod den buede Side uden om det oven- 

 nævnte lakunøse Væv findes et halvmaaneformigt Parti af Cellevæv, indesluttende 2—3 Lag 

 Karstrænge. Ogsaa i Rachis er Forvedningen indskrænket til Tracheerne. 



Calathea medio-picta hører til de Arter, hvor alle Løvbladene udgaa fra Rhizomet, 



