354 18 



Ziiigiberncene. 



lihizomerne hos nogle Curcuma-, Zingiber- og Alpinia-Arter ere saa godl skildrede 

 baade i morphologisk og anatomisk Henseende af Arthur Meyer 1 ), at jeg for ikke al 

 komme med Gjentagelser i det væsentlige kan henvise hertil og iøvrigt fatte mig temmelig kort. 



Hos Atpinia calcarala er Rodstokken sympodialt udviklet. Umiddelbart nedenfor 

 Uasis af det lovbladbærende Luftskud udgaa de vandrette Udløbere, der med en Tykkelse 

 af 1 Centimeter kun strække sig omtr. 5 Cm., for de bøje tilvejrs og danne Løvblade. 

 Da Rhizomets ældre Dele holde sig ret længe, kommer det til at bestaa af adskillige Aar- 

 gange, af hvilke de ældre ere betydelig tyndere end de yngre; dets Lavblade ere ligeledes 

 lange vedblivende og danne en brun Beklædning paa de yngre Aargange. Birødderne, der 

 ere tykke, og kraftige, ere næsten ligelig~fordelte paa hele Rhizomets Underside. — Sammen- 

 ligne vi Rhizomets Bygning med den nedre Del af Luftstænglen, iagttages følgende : I den 

 overjordiske Stængels Internodier findes der en Bastskede, der gjør Skjel mellem Bark og 

 Centralcylinder og bestaar af 3—4 Lag forvedede Celler. Barkens Karstrænge have en 

 stærk Bastbelægning, der naaer helt rundt, men rene Baststrænge forekomme ikke, Cen- 

 traleylindrens Karstrænge ere næsten ganske blottede for specifik mekaniske Væv. I Rhi- 

 zomet, hvis Bark er omtrent dobbelt saa tyk som Luftstænglens, findes der ingen væsentlig 

 Forskjel mellem Karstrængene i Bark og Centralcylinder; de ere omtrent ens udstyrede, 

 hvad mekanisk Væv angaar, og staa i denne Henseende lidt tilbage for Stænglens Bark- 

 Strænge. I Rhizomet mangler Bastskeden eller er i alt Fald kun antydet, men Grænsen 

 mellem Bark og Centralcylinder markeres, foruden ved de her langt tættere stillede Kar- 

 strænge, derved, at Stivelsen, hvad der ogsaa er Tilfælde i Stænglen, næsten udelukkende 

 optræder i Barken; den findes her i tiltagende Mængde udenfra indefter, indtil den ganske 

 pludselig ophører ved Centralcylindren. Hvad der her særlig maa fremhæves til Adskillelse 

 fra Marantaceer og Cannaceer er Tilstedeværelsen af en Bast ske de, der er saaledes 

 beliggende, at i det mindste 1 Kreds af Karstrænge forløbe udenfor; dette er aldrig Til- 

 fældet hos de faa Marantaceer, hvor der findes en sammenhængende Bastskede, idet denne 

 nemlig altid ligger udenfor de yderste Karstrænge , kun adskilt fra Epidermis ved ganske 

 faa Lag Celler. For strax at give en Forestilling om Stængelbygningen hos Zingiberaceerne 

 henvises til Fig. 8, Side 20. 



Stængelbygningen hos Costus spiralis er omtrent følgende: Centralcylindren be- 

 grænset udadtil af en sammenhængende 2—3 Cellelag tyk Bastskede; i Forbindelse med 

 denne staar en Kreds af Karstrænge, der springe noget ind i Barken; omtrent midt i 



') Beitrage zur Kenntniss pharmaceutisch wichtiger Gewächse, II. lieber die Rhizome der officinellen 

 Zingiberaceen , Curcuma longa L , Curcuma Zedoaria Roscoe, Zingiber officinale Roscoe, Alpi- 

 nia officinanim Hance (Archiv der Pharmacie, 218 Bd., (i Hit., 1SS1). 



