23 



359 



Globba atrosanguinea har i Stænglen en paa sine Steiler afbrudt Bastring. Udenfor 

 denne nærmest kun en enkelt Kreds af Karstrænge lænede til Skeden. Ilos G. Schomburgkii 

 har Stænglen nogle l'aa Centimeire. neden for Blomsterstanden en tynd Bastskede. 



Mnsaceae. 



Wittmack 1 ) har givet en saa god Beskrivelse af disse Planters Stængelbygning, 

 al der ikke bliver meget at tilføje. 



Den Bel af Skaftet hos Musa sinensis, der er indesluttet imellem og altsaa slottet 

 af Bladskederne , og den foroven frit fremragende Bel adskille sig i anatomisk Henseende, 

 paa følgende Vlaade fra hinanden : I hin er det mekaniske Væv, der ledsager Karstrængene, 

 dannet af Bastceller med meget tynde Vægge, der kun utydelig vise Vedreaktion, i denne 

 af noget mere fortykkede Bastceller med udpræget Vedreaktion ; i hin lindes der rigelig 

 Si i\ else, i denne intet. I Stivelsens Optræden i den indesluttede Bel af Skaftet finder der 

 et ret ejendommeligt Forhold Sted (Fig. 10). 

 Ben optræder ikke umiddelbart ind til Kar- 

 stnengene, saaledes som ellers ofte er Til- 

 laddet, men altid adskilt fra disse ved 1 — 2 

 Bag store Parenchymceller ; hvor Karstræn- 

 gene staa tæt ved hverandre, bliver der derfor 

 saa at sige ingen Plads til Stivelsen, f. Ex. 

 i den ydre Bel af Barken og i den ydre 

 Bel af Centralcylindren, medens derimod den 

 indre Bel af Barken er stærkt fyldt dermed; 

 herved dannes der en, navnlig efter Tilsæt- 

 ning af Jod, meget iøjnefaldende Grænse 

 mellem Bark og Centralcylinder. Bennes 

 Tracheider ere meget videre end Barkens. 



Specifik mekanisk Skedevæv mellem Bark og Tværsnit gjenn. et Stykke at Skaftet paa Overgangen 



,, i i. i n , ., , i,t . . . ,i mellem Bark (B) on Centralcylinder (C). Det pnnk- 



Centralcvhnder tindes ikke. Wittmack be- , , . . . „ ' 



J lerede er stivelseførende Væv. 



mærker 2 |, at hos Musa sinensis findes der i 



Bladet kun faa af de smaa Blærer eller Kugler af en gummiagtig Beskaffenhed, der ellers 

 ere saa hyppige og give Mælkesaften sin hvidlige Farve: dette er ogsaa rigtigt, men i 

 Blomsterstandens Axe er der desto rigeligere af dem, hvorfor Mælkesaften her, der ei- 

 nleget garvesyreholdig, hurtig torrer ind til en klæbrig Masse. En lignende Bygning har 

 Skaftet hos Musa sapientum. 



Fiç. 10. Musa sinensis. 



') L.W'ittmack: Musa Ensete. Ein Beitrag zur Kenntniss der Bananen, 

 2 ) L. c. pag. 59, hvor denne Plante, er benævnt Mma Cavendishii. 



Halle ISG7. 



