33 



vi dem fra den egentlige Bladstilk ind i Bladpladens Midtribbe, ville vi ogsaa se, at de 

 aftage i Tal efterhaanden som Nerverne træde fra Midtribben ud i den brede Bladplade, 

 hvor de bueformigt søge ud mod Banden, forløbe et Stykke parallelt med denne indenfor 

 den livaline, omtrent I Mm. brede Bladrand, for omsider al smelte sammen med den næste, 

 lier altsaa indenfor beliggende Nerve. At dette Systems Karstrænge ikke nøjagtig svare til 

 \nlallel af Bladnerver kommer af, at nogle af de finere af disse — de ere nemlig vexelvis 

 tykkere og tyndere -- omtrent samtidig med deres Indtræden i Bladstilken smelte sammen 

 med deres tykkere Naboer; endda ere disse Karstrænge meget tæl stillede for at faa Plads 

 og det turde vel ogsaa være naturligt, at det just er paa Grund af Pladsmangel, at de staa 

 i en brudt Linie (iTværsn.), idet det maa erindres, at de findes i det chlorofylførende Bælte, 

 til hvilket de synes at staa i et Gjensidighedsforhold ? Hen mellem disse og Bladstilkens 

 Overflade stillede Ba'kke af mere fjerntstaaende Karstrænge træde kun et ganske lille Stykke 

 ind i Bladpladens nederste smalle Del, bøje sig derpaa ned imod Strængene af 1ste System, 

 smelte sammen med disse og ere saaledes bragte ud af Verden. Det 3die System , de i 

 den Lykke nedre Del af Bladstilken optrædende spredte Karstrænge, træde ud i Bladpladens 

 Midtribbe, men gaa ligeledes efterhaanden i Forbindelse med Karstrængene af 1ste System, 

 dog lodde de sig længere, saa at de -- efterhaanden aftagende i Tal -- forst omtrent i 

 Bladpladens Midte ere helt forsvundne; i den øverste Halvdel af Midtribben træffe vi altsaa 

 kun el enkelt Lag af nogle Karstrænge, til begge Sider omgivne af Vandvæv. 



I Bladpladen bestaar del hypodermale Vandvæv af mer end 1 Lag og er stærkt 

 udviklet, saa at det chlorofylførende Lag, i hvilket en Modsætning mellem Pallisadevæv og 

 Svampevæv gjør sig gjældende, kun indtager omtrent 1 U af Tværsnittet. Epidermiscellerne 

 saa vel paa Over- som paa Undersiden med rette Vægge. Oversiden med spredte Spalte- 

 aabninger. Karstrængene i Bladpladen ere byggede efter den sædvanlige Scitami?ié-J\\)e 

 med 1 stor Skrue- eller Bingtracbé og mediant for denne 1 eller nogle faa mindre Skrue- 

 Iracheer med Bastbelægning i Form af 2 Halvbuer med tyndcellede Gjennemgangssteder 

 mellem sig; ved Anastomosedannelsen , der jevnlig finder Sted, er det her, at de anasto- 

 moserende Grene træde ind. Ved og tildels umiddelbart før Indtrædelsen i Bladstilken 

 skeer der den Forandring med Karstrængene, at deres Bastbelægning afløses af Collenchym, 

 der fremtræder i en meget udpræget Form; saa snart disse Karstrænge fra Stilken trade 

 ind i Skeden, forandres atter dette Forhold, og de ledsages nu af Bast lige som i Pladen. 

 Karstrængene af 2det og 3die System ere ligeledes ledsagede af Collenchym , saa at del 

 vandførende Væv i Bladstilken altsaa er indskrænket til de faa og for største Delen smaa 

 Kar. Il\er enkelt Karstræng er omgivet af en stivelseførende Skede, dannet af paren- 

 chymatiske Geller. hvis Længde enten ikke eller kun lidet overgaar Tykkelsen; uden om 

 denne kommer da det tidligere nævnte chlorofylførende Væv. Den store Traché er helt 

 omsluttet af et Lag af smaa, lidt langstrakte, fine og protoplasmarige Celler, kun afbrudte 



Videask. Selsk. Skr., 6. Kække, naturvidensk. og mathem. Afd VII. 8. 48 



