376 40 



de efter Wittmacks afbildning at være noget større). Naaleformige Kalkoxalatkrystaller. 

 Paa liver Side af Karstrængene Andes en Række garvestofholdige Mælkeceller. Hverken 

 Over- eller Undersidens Epidermisceller ere bølgede; de ere langstrakte undtagen de 3 — -i 

 nærmest over og under Spalteaabningscellerne, der ofte ere mere brede end lange. Spalte- 

 aabningerne talrigst paa Undersiden, men forekomme dog ogsaa ret rigelig paa Oversiden. 

 Sidenerverne ere meget tætstillede, 3 paa 1 Millimeter, og Anastomosen^ ses ikke med 

 uvæbnel Øje. Paa Bladmidtribbens Overside mangler ganske den rigelige Udvikling af 

 Vandvæv, der lindes hos Strelit/.ia ise længere henne). 



Bvad Bladpladen angaar, er der, foruden hvad der ellers er omtalt, at bemærke, 

 at dens to Halvdele stille sig forskjelligt i Forhold til Midtribben; den ene Halvdel gaar 

 svagt opadstigende regelmæssigt ud til Siden, den anden Halvdel 

 derimod bøjer- temmelig brat om og peger derpaa nedefter; herved 

 fremkommer der en ejendommelig Skjævhed i Bladet langs Midt- 

 ribben (Fig. 23). Paa den opadstigende Side lindes der langs Blad- 



T ,. „ a „ . undersiden en. ogsaa for det blotte Oie svnlig, Liste paa Grænsen 



r ig. lo. Musa sinensis. ■ ' 



Tværsnit gj. Bladpladens mellem tiladets Midtribbe og Pladen, og denne bestaar af el ret 

 Unde««» IffleDdlngntaR markeret storcellet* Vandvæv. Man kommer herved til at tænke paa 



som er fremkaldt ved det ,|et \andfvldte Parenchym i Bladpuden hos Mimosa pndica, der ved 

 vandførende Væv. Nat. St. 



sin Turgescens tjener til at give Bladet sin bestemte Retning. 



Samme Bygning som bos M. sinensis har Bladet bos M. sapientum. I Diaph rag- 

 enerne findes Karstrænganastomoser (Wittmack). I disse Diaphragmer finder man 4 

 forskjellige Former af Kalkoxalatkrystaller: Raphider, tydeligt monokliniske Krystaller, Kry- 

 stalsand og Kvadratoctaedre , de sidste navnlig i Anastomosernes Leptom. — M. Ensete, 

 hvis Bladbygning er udforlig skildret af Wittmack. synes heller ikke at afvige væsentlig 

 fra den givne Beskrivelse. 



Roden. 



Lige som i Stænglen og Bladene synes der ogsaa i Boden at findes Bygnings- 

 forhold, der ere særlig betegnende for den ene eller den anden af de Familier, vi her bave 

 med at gjore, medens der næppe kan paavises noget, der er saa gjennemgaaende for samt- 

 lige Familier, at det kunde benyttes som diagnostisk Mærke for Ordenen. Hos mange, 

 og jeg kan vel sige bos de Heste af de undersøgte Former, lindes. der ganske vist Tra-k i 

 Bygningen, som ere ret udprægede; men paa den ene Side er der Former inden for 

 Ordenen, hvor disse Bygningstræk ikke lindes, paa den anden Side træffer man dem ogsaa 



