55 391 



grønne Del af forskjelligtfarvede Blade hos Scilamineerne er overhovedel el rel karakteristisk 

 Træk, der fortjener nærmere Paaagtning fra den fysiologiske Anatomis Side. 



Bladrandens Bygning er for Scitamineernes , navnlig Musaceernes Vedkom- 

 mende gjort til Gjenstand for en speciel Undersøgelse af Lippitsch 1 ). Han minder om 

 det bekjendte Forhold hos Bananerne, at deres Blade ere tilbøjelige til at revne parallelt 

 med Sidenenerne, påaviser, at Bladranden er uden særlig mekanisk Beskyttelse, og mener, 

 at Udviklingen af el mekanisk Væv: i Bladranden af saa store Binde ikke vilde kunne betale 

 sig for Planten, idet den stedfindende Sønderrivning at' Bindene neppe griber synderlig ind 

 i disses assimilerende Virksomhed. Med Øensyn til Sønderrivningsprocessen mener han 

 at kunne godtgjore, at den for disse Blade karakteristiske line Bindekant rives itu som 

 Følge afspændinger, der opstäa under Bladets Udvikling, og at der derved er ydet Vinden 

 Angrebspunkter for Bladets videre Sønderrivning. Han giver en Afbildning af Bladranden 

 hos Musa paradisiaca (M. sapientnm), der viser, hvor overmande svagt denne er hygget i 

 mekanisk Henseende. Det klare Væv, hvoraf Hindekanten bestaar, anseer han for ni. være 

 et Vandreservoir, der har Betydning for del ganske unge Bind. 



Jeg skulde nu være tilbøjelig til at tro. at Iturivningen af den line Hindekanl 

 («Flügel») er betydningsløs for Bladpladens senere Spaltning; denne sidste folger Nerverne, 

 og da disse ud mod Bladranden høje sig mod Bladspidsen og derved stille sig mere paral- 

 lelt med Randen, er det sai .- Tilfældet med Uevnerne, hvis Dannelse i Banden vil rette 



sig efter Sidenervernes mest angribelige Punkter. Desuden er der et andet Forhold, der 

 maa tages i Betragtning, nemlig Spørgsmaalet om, hvor Bladets Sønderrivning begynder; 

 det er i alt Fald ofte Tilfældet, at den ikke begynder i Banden og fortsætter sig ind imod 

 Midtribben, men at den begynder med en Revne et eller andet Sted mellem Bladrand og 

 Midtribbe, en Revne, der derpaa fortsætter sig til begge Sider, indtil Bladhalvdelen er 

 gjennemskaaret i hele sin Brede. 



Da Antallet af de Scitamineer, Lippitsch har undersøgt, er meget ringe, sknl 

 jeg supplere hans Iagttagelser med mine egne, for derved at give lidt fyldigere Forestilling 

 om Bladrandens Bygning hos herhen hørende Planter. 



Musa sapienturn og Musa sinensis have ikke noget specifik mekanisk Væv i Blad- 

 randen. Den yderste Karstræng har forholdsvis store Kar, men mangler Bast. Jeg hen- 

 viser til Lippitsch 's Afbildning af den første af disse Planter, der netop giver en god 

 Forestilling om en saadan svagt udviklet Bladrand. Helkonia metallica, Randen fin, inde- 

 holdende Vandvæv , mangler specifik mekaniske Celler. Randstrængen flad med lidt Bast 

 paa Over- og Undersiden. Strelitzia Nicolai har noget kraftigere hyggede Randstrænge, 

 men noget specifik mekanisk Væv udenfor disse lindes ikke. 



') Lippitsch: Lieber das Einreissen der Laubblätter der Musaceen und einiger verwandten Pflanzen 

 (Oesterr. bot. Zeitschr. XXXIX Jahrg., 1S89). 



