G3 



399 



Arts- og Slægtsforskjelligheder. 



Under Beskjæftigelsen med de i det foregaaende fremstillede Undersøgelser har jeg 

 mangen Gang baade nedskrevet og tegnet Forskjelligheder i den anatomiske Bygning af 

 \ egetationsorganeme hos forskjellige tildels nærstaaende Arter. Jeg har dog bestemt mig 

 til ikke at benytte disse til Publikation, dels fordi de ere ufuldstændige, hvad Antallet af 

 undersøgte Arter angaar, dels fordi jeg ikke har kunnet sikkre mig Resultatets Paalidelighed 

 ved den Kontrol, som Undersøgelsen af mange eller ialtfald flere Exemplarer giver. Hvis 

 man ikke anvender stor Kritik i denne Henseende, kommer man meget let til al opstille 

 anatomiske Karakterer, som vise sig uholdbare, fordi de ere underkastede Variation. Flere 

 Artsforskelligheder vil man dog finde berørt i det foregaaende og et og andet skal kortelig 

 bringes paa Omtale her. 



Musaceae. Strelitzia reginae 's Anatomi er givet udførlig S. 38. Hos Str. Nicolai er 

 Bladstilken væsentlig bygget paa samme Maade, ligeledes Bladpladen; men foruden de For- 

 hold i denne, der kunne siges at være en Følge af det mægtige Blads Størrelse, navnlig 

 Bladtværsnittets betydeligere Tykkelse, er der dog ogsaa Forskjelligheder, som ere af ren 

 specifik Art. 1) Allerede ved den makroskopiske Betragtning af Bladet lægger man Mærke 

 til en ejendommelig blæreformig Opsvulmning langs Oversiden af de større omtr. 3 Cm. 

 fra hverandre fjernede Sideribber; dette skyldes en stærk Udvikling af Vandvævet paa dette 

 Sted , og en Indtørring af Bladet kjendes ogsaa let paa disse Nerver. Dette Væv er langt 

 mægtigere udviklet paa Hovedribbens Overside , der ligger dybt nedsænket under Blad- 

 oversidens Niveau, og tilkjendegiver sig her ved et paafaldende voxagtigt Udseende af den 

 paagjældende Begion. Hos <S. reginae findes ogsaa dette Væv paa Hovedribben , men ikke 

 paa Sideribberne. Det indeholder en Mængde Kalkoxalatkrystaller. 2) Sidenerverne staa 

 tættere ved hverandre, og da disse med deres 

 vinkelret paa Bladpladen stærkt udviklede Bast 

 dele Chlorofylvævet i Felter ii et Snit, der gaar 

 parallelt med Hovedribben og altsaa overskjærer 

 Sideribberne), ere disse Chlorofylfelter højere end 

 de ere brede ; hos »S. reginæ er det omvendte Til- 

 fældet. En Følge af Sidenervernes tættere Stilling 

 er ogsaa, at Anastomosefelterne (Bladet altsaa holdt 

 op mod Lyset) ere murstensformige og derved 

 væsentlig forskjellige fra dem hos S. reginae. 3) Hos 

 denne endelig rage mange af Sidenerverne ikke op 

 over l'allisaderne eller ere endog nedsænkede under 

 disses øverste Band , hos »S. Nicolai rage de alle 

 mer eller mindre op i Vandvævet (se Fig. 40). 



Fig. 40. Tværsnit gj. Bladpladen. 

 A. af Strelitzia, reginae. B. af Str. Nicolai. 



