9 



i en storre Flade foroven og en mindre forneden ved en ophøiet Linie, som fra et Punkt 

 af Hængselet, der ligger lidt nedenfor Midten, gaaer nedad til Ledstykkets Peripheri i en 

 noget skraa Retning. De 4 saaledes begrændsede, noget hule Flader tjene til Befæstelse 

 for de ovenfor omtalte Muskler. Paa Ledstykkets udvendige Side bestaaer Hængselet af 

 tre korte Lister eller langagtige Tænder, af hvilke den underste er lodret og foroven om- 

 fattes af de to overste, der convergere opadtil og støde sammen i Spidsen af den Vinkel, 

 som dannes af det øverste Indsnit. Paa den Indvendige Side bestaaer Hængselet derimod 

 af to Lister, som forneden gabe fra hinanden og efterlade en Fordybning mellem sig, men 

 foroven forene sig til een. Ledstykkernes Kant er smal paa hver Side , men bredere for- 

 oven og forneden; ligesom paa et Rokkehjul løber der en Rende hele Kanten rundt, krydset 

 foroven og forneden af de ovenfor omtalte Indsnit, der frembringe en smal Fure langs hen 

 ad den hele Ledrække. De ophoiede Skraalinier, som iagttages paa begge Flader af 

 Leddene, hidrøre fra en kegledannet Fordybning, som optager Sugefodens Rod og med sin 

 brede Ende udmunder i Ledskivens Randfure. — Den her beskrevne Bygning have alle 

 Ledstykkerne med Undtagelse af det inderste, som er deelt i 2 brede Stykker af en 

 uregelmæssig Form, der vel ere indbyrdes forbundne, men tillige gabe fra hinanden og bøie 

 sig henimod de tilsvarende Naboled til hoire og venstre. Den herved antydede Tilnær- 

 melse mellem de kløvede, indadvendte Forlængelser af Armskeleltet bliver endnu inder- 

 ligere mellem de indenfor dem, i Mellemrummene mellem Armene, hggende 10 Stykker, 

 der ere saaledes forbundne, to og to, at de skille Mundvigene fra hinanden; de inde- 

 holde hver en Fordybning, hvori en Mundfod, d. v. s. en af det i Mundvigene anbragte 

 Par Fødder, er befæstet; langs med deres Rand sidde Mundpapillerne (papillæ orales, 

 egentlig Mundføddernes Papiller) ; Joh. Millier kalder disse Stykker „die Mundeckstücke"; 

 jeg vilde foreslaae at indføre Benævnelsen Mund rammerne (scutella oralia) for dem. 

 Morphologisk ere de omdannede Armled, hos hvilke den oprindelige Sondring i to Side- 

 halvdele atter er indtraadt, og hos hvilke disse Sidehalvdele ere blevne skilte fuldkommen fra 

 hinanden og forbundne med deres Naboer. Paa den mod Skivens Midtpunkt vendende Kant 

 af de to sammenhørende Muudrammer sidder en lodret Plade, Kjæben {maxilla, torus 

 angularis Joh. Muller), til hvilken Tandpapillerne {payillæ dentales) og Tænderne 

 (dentes) ere befæstede. îMundrammerne og Kjæberne ere i Regelen synlige udvendig; kun 

 hos Ophioderina-Gv\\\)\)Q\\ (Ophioderma, OpMopeza, Opliiaraclma) dækkes Mundrammerne af 

 Kornbeklædningen; alle andre Dele af det indre Skelet ere derimod altid skjulte af Iludskelettet. 

 Det egentlige Hudskelet bestaaer paa Armene af 4 Rækker af Plader, der 

 benævnes Ryg-, Bug- og Sidepladerne (scutella dorsalia, ventralia, lateralia). Til 

 det indre Skelets leddede Bygning svarer altsaa en lignende Leddeling af det ydre. En 

 Rygplade, en Bugplade og to Sideplader danne tilsammen et Led af Iludskelettet, der 

 svarer til et af det indre Skelets Led, dog med den Moditication , at Hudpladerne fra det 



Vidensk. Sehk Skr., 5 Række, oalurvidensk op: iiialltcm. Afd. 5 Bd* '^ 



