11 



undertiden mangle de dog aldeles. Er der paa Armens inderste Stykke 2 eller flere Fod- 

 pnpiller, aflager deres Antal dog mod Spidsen af Armen. Naar der er mere end 1, sidde 

 de i Regelen ved Siden af liinandfMi ; kun hos visse Arter af Slægten AmpJnura sidder 

 den ene F'odpapil indenfor Fodporen, den anden mellem denne og Bng[)laden. Paa Fodporens 

 udvendige (peripheriske) Side er der ogsaa ofte Spor til Fodpapiller, især paa den i Skiven 

 optagne Deel af Armen. — Armpiggene (spince laterales v. brachiales) ere indleddede paa 

 Sidepladerne; Dyret kan reise dem, saa at de stritte ud fra Armen, og lægge dem ned med 

 Spidsen udad mod Enden af Armen; det kan samle dem til et Knippe og sprede dem til en Vifte. 

 Hos nogle sidde Arnipiggene langs med Pladens udvendige, over den næste Sideplade kun 

 lidet ophøiede Rand; de ere da altid korte og svage og have en stærk Tendents til at 

 trykke sig fladt ind til Armen. Ilos andre sidde Armpiggene paa en mere eller mindre 

 fremtrædende lodret Kjol nedad Sidepladen; naar denne er stærkt udviklet, er den ovrige 

 Deel af Sidepladen ofte rudimentær og erstattet af en temmelig tynd Hud. De Pigge, der 

 sidde paa tydelige Kjole, ere i Regelen stærkere udviklede og stritte ligesaa regelmæssigt 

 ud til Siden, som de i forste Tilfælde trykke sig ind til Armen'). — Piggene mangle 

 aldrig ganske; deres Antal i samme Kam eller Række ligger mellem 2 og 10 og stiger fra 

 Spidsen af Armen til Skiven; derimod ere de yderste Pigge ofte forholdsvis (d. v. s. i 

 Sammenligning med Leddene) længere end de inderste. Grarndserne i Henseende til 

 Længden dannes af de aldeles rudimentære Pigge hos Opliiura albida og O. tiodosa og 

 de lange Ophiothrix-Vlgge, der kunne va're saa lange som 6 Armled. Forholdet mellem 

 de til samme Pigkam henhørende Pigge er enten saaledes, at de alle ere lige lange, eller 

 at de aftage i Længde fra den underste til den overste eller omvendt, eller fra en af de 

 midterste til begge Rækkens Endepunkter. I Almindelighed ere de glatte, men de kunne 

 ogsaa være rue (OpMactis, Ophiopholis, Ophiacantha) eller endog stærkt takkede, saaledes 

 som de lange, glasklare og skjore Pigge hos O pMothrix- kvierne. Naar Piggene ere rue 

 eller takkede, er den underste korte Pig i Regelen, i det Mindste hos de unge Dyr og hos 

 de ældre i Armens yderste Stykke, omdannet til en Krog eller Hage, hvis Takker, hvoraf 

 den snart kun har en, snart flere, vende ind imod Armens Midllinie (OpMactis, Ojjhio- 

 pholis, Ophiothrix, Emyalæ).-] Formodentlig staaer denne Omdannelse af den underste 

 Armpig i Armens yderste Deel i Forbindelse med en vis Levemaade; dette synes man i 

 det mindste at kunne slutte af Hagernes constante Forekomst hos Euryal e-Gruppen, hvis 

 samtlige Arter synes at føre et Slags parasitisk Liv paa Koraldyrene. 



Den Deel af Armene, som fortsætter sig gjennem Dyrets Skive indtil 

 iMundvigene , er deels beklædt med Bugplader, som væsenlig have samme Form som paa 



') Om dette Forhold og dets systematiske Betydning sec det følgende Afsnit om Slægten Ophiolepis. 

 '-) Smign. om disse Hagers Forekomst og Form: Müller og Troschel i Archiv für Naturgeschichte 

 IX, 1843, S. 121, og Kroyer i naturhistorisk Tidsskrift, 3die Uind, S. 540. 



2' 



