4 1 

 Opliiiira cariicn Sars. (msc.) 



(Tal). I, li;;, i; a-Il.) 



Dignoscitur ilisco crasso, bracliiis brevibiis crassis, sculis oralibus seutiformibus, 

 lonpioribus ae latioribiis, distantiam a niai-i;iiie disci siiperantibus, incisuris disci squamin 

 hillis verticalilus, papillis ad latera viarcjinafis , tectis , spiuis bi-evissimis, papillis ambiila- 

 cralibiis singulis, sciiteiii.s v<'ntralibu.>* initiiilis valde sejunctis, poris infrabrachialibus nalbs. 



Denne Art bar tcinnielig korte Arme og en tyiv Skive, der paa Ryggen er 

 l)eklædt med temmelig store, rundagtige, kantede Slyæl, imellem iivilke Radiais kj oldene, 

 der ere omtrent lige lange og brede, udadtil brede og afrundede, indadtil spidse og tildeels adskilte 

 \ed et rundagtigt Skjæl, ikke falde meget i Øinene. Skiveindsnittets Rande staae 

 næsten lodret og bave paa liver Side en Række af c. 12 brede og flade Papiller, som 

 derefter fortsætte sig videre langs med Genitalspalterne i en finere Skikkelse. Foruden 

 den inderste Armrygplade , som tildeels er optaget mellem de 2 lodrette Papilkamme , er 

 der endnu i bvert af bine Indsnit 2 smalle lodrette Smaaplader ved Siden af binanden 

 med en Række fine Papiller paa hver Side. Rundskjoldenes Længde er storre end 

 deres Drede og end deres Afstand fra Skiveranden. Armbugpla.derne have Form af 

 Cirkeludsnit og ere lige til den inderste, som danner den udvendige Grændse for 

 iMundvigen, adskilte i en Strækning, som er lig med deres egen Længde, af 

 Sidepladerne; längere ude blive de aldeles rudimentære. Af Armrygpladerne ere kun 

 de inderste i umiddelbar Rernring med binanden; de øvrige have Form af Cirkebidsnit 

 eller Trekanter og ere adskilte fra hinanden af Sidepladerne. Side plade mes ydre Rand 

 træder temmelig stærkt frem og bærer 3 tynde, svage, omtrent lige lange, næsten rudimen- 

 tære Armpigge; imellem de to øverste er der i Armens inderste Deel en storre Afstand 

 end mellem de to underste , men længere ude sidde de omtrent lige langt fra hinanden. 

 Der findes kun 1 Fod pap il. 



Ophiura carnea bar et Skivetvermaal af G"""; Armene ere i det bøieste doppelt 

 saa lange. Farven \ar, efter hvad Professor Sars bar meddelt mig, smuk morgenrød 

 paa Rygsiden af Skiven. Den er hidtil kun fundet i Bergens Stift paa store Dybder, 

 saasom i Kongestrominen (60 Favne), Biskopshavnen og ved Manger (50-60 Favne). Hr. 

 Keren ansætter, ifolge skriftlig Meddelelse til mig, dens Forekomst ved Bergen til 60-80 Favne. 



Anm. lU't vil af ovenstaaende Beskrivelse fremgaae, at de meest charakteristiske For- 

 skjelligbeder mellem denne nye Art og O. alhida, som er den, den kommer na'rinest, ere føl- 

 gende : 1) Skiven er meget tykkere. Armene kortere og førere bos O. carnea; 2) den i 

 Skiveindsnittets Vinkel liggende inderste lille lodrette Armrygplade er tvedelt bos O. carnea; 

 3) de øvrige Armrygplader blive tidligere adskilte IVa hinanden og antage Form af Cirkel- 

 udsnit bos O. carnea end bos O. alhida; A) Miindskjoldene ere forholdsvis større bos 

 O. carnea end bos O. alhida. Af disse Forskjeiligbeder bar især den anden stor Betyd- 

 ning som Artskjendemærke. 



Vidensk. Selsk. skr., .^i Kækko, nalnrvldensk. or mnthem. Ard. .") B<1, 6 



