67 



4de Reise er kaldt Ophiura fragüis, ikke er denne i de arktiske Have ubelyendte Art, 

 men Ophiacantha spinulosa.' 



Beskrivelse. Skiven er femkantet os' temmelig; tæt besat med nie toppede Korn 

 eller rettere med korte og butte, med line Spidser besatte Pigge; hos yngre Individer ere 

 Spidserne mere udviklede end selve Piggene. Under denne Bevæbning ligge mange nmde 

 Skjæl og 10 smalle linieformige Radialskjolde eller rettere Uadialribber, der fra Enden 

 af Genitalpladerne, paa hvilke de ere indleddede, og med hvilke de nogenlunde stemme i 

 Form, strække sig ind under Skivehuden indtil henimod Midten af Ryggen. Mund- 

 skjoldenes Form er noget forskjellig; de ere doppelt saa brede som lange, aflange paa 

 tvers med en Spids midt paa den indvendige Side; naar denne Spids er meget udviklet, 

 faae de Form af en heraldisk Ilalvmaane. Madreporpladen udmærker sig kun ved en noget 

 afvigende, i Almindelighed mere rundagtig Form. Sidemundskjoldene ere smalle, buede, 

 lialvmaaneformige, ligge inden for Mundskjoldene og træde der i Beroring med hinanden. Der 

 er tre flade og rue Mundpapiller ved hver Mundrand; de aftage lidt i Brede fra den 

 yderste til den inderste. Desuden er der under de yderste lo smaa, som sidde paa den 

 inderste lille Armbugplade. De underste Tænder ere smalle og af samme Form som de 

 inderste Mundpapiller, de overste noget bredere og afrundede. Udenfor Mundskjoldene 

 sees et lille Genitalskjæl ved hver af de ti Genitalspalter ligesom hos Ophiopholis aculeata. 



Armene ere omtrent 5 Gange saa lange, som Skiven er bred. Rygpladerne 

 ere trekantede eller udadtil begrændsede af en svag Bue, indadtil af to convergerende Linier; 

 kun paa Armens allerinderste Deel berøre de hinanden; allerede i kort Afstand fra Skiven 

 adskilles de fra hinanden ved Sidepladerne, hvis indbyrdes Beroringslinie dog forst i Armens 

 yderste Deel bliver lige saa lang, som Rygpladerne ere paa den samme Deel af Armen. 

 Bugpladerne ere lige lange og brede og nærmest sexkantede, dog saaledes at de ere 

 afrundede udadtil og vende en Spids ind mod Skiven; inderst ved denne adskilles de i 

 en kort Strækning af Sidepladerne, og allerede i kort Afstand fra Skiven er disses Bero- 

 ringslinie ligesaa lang som Bugpladerne selv. Sidepladerne have en meget tydelig Kjid, paa 

 hvilken der sidder 8-9, længere ude 6, tynde, kegledannede, spidse Pigge, besatte med line 

 i Længderader stillede Spidser, der paa de yderste Pigge blive forholdsvis færre, men tyde- 

 ligere. Piggene tiltage i Længde fra den underste til den overste eller næstøverste, som 

 inderst ved Armen er saa lang som halvfjerde Armled, medens den underste kun er saa 

 lang som eet. Der er 1 bred Fod pap il. 



Yngre Exemplarer med et Skivetvermaal af 3""" udmærke sig ved, at Skivens 

 Pigge endnu kun ere tilstede som Torne, ved Armrygpladernes mindre Udvikling, hvorved Side- 

 pladerne i hele Armens Længde komme til at naae sammen fra begge Sider mellem Ryg- 

 pladerne og Pigrækkerne til at stode tæt op til hinanden, saa at de paa de inderste Led 

 endogsaa naae sammen og kun udgjore et Tværbelte, samt ved at Armpiggene ere færre. 



9* 



