72 



Unger af denne Art bar Museet modtaget fra Inspecteur Olrik i Godliavn. Dr. Rudolph 

 liar meddelt mig, at lian liar taget den paa den betydelige Dybde af 450 Favne. Ja 

 Dewhurst citerer endogsaa en Artikel i United service journal for Juli 1833, hvori der i 

 Anledning af Captain Ross's Reise til Polarlandene fortælles, al en saadan Form kom op 

 fra 1000 Favnes Dybde i Nærheden af Indseilingen til Lancaster-Sund. Den Art af Medusa- 

 hoved, som Fr. Martens beskriver og afbilder i sin ,,spitzbergisclie oder grönlandische 

 Reisebeschreibung", Pag. 88 og Tab. P fig. ee (copieret hos A del un g, Pag. 381, Taf. 

 XVII f. 3-4) synes snarere at være denne Art end Äst. Lamarcldi, hvortil ,, System der 

 Asteriden" henfnrer den. Rimeligvis er det ogsaa den, som Scoresby fik op med en 

 Hvalline ved Traill-Islaud paa Grönlands Ostkyst, under 72° 16 NBr. og 22° V.L. Müller 

 og Tro s che I beskreve den i ,, System der Asteriden" uden at vide, at det var den gron- 

 landske Art. Den er ikke funden paa den østlige Side af Atlanterhavet; derimod findes der 

 sydligere ved Nord- Amerikas Kyst en Form, som af Sti m p son er benævnet Ast. 

 Agassizii. Skjondt Opstilleren har kunnet sammenligne Exemplarerne fra Fundy Bugten 

 med grønlandske og derved er kommet til det Resultat, at disse Arter ikke ere identiske, 

 indeholder hans Beskrivelse dog intet væsentligt Skjelnemærke fra Ast. eucnemis, med hvil- 

 ken jeg derfor indtil videre maa ansee A. Agassizii for identisk, saameget mere, som A. 

 eucnemis forekommer ved Newfoundland. Den findes nemlig i Christiania Universitets 

 Museum blandt de af Stuwitz hjembragte Gjenstande. 



Det vil ikke være overflødigt at anstille en Sammenligning mellem den ovenfor be- 

 skrevne grønlandske Art og de to nordeuropæiske Arter, A. Linckii (ne]^pe Ast.scutatumL'mcii, 

 de stellis marinis tab. XXIX n" 48 og XXX n» 49) og Ä. Lamarckii M. Tr. Disse 3 Arter ligne 

 nemlig hinanden overmaade meget i Henseende til Armenes Beklædning, Piggene o. s. v.; de 

 have alle smalle Armsomme , Madreporpladen liggende inderst i Armmellemrummene (og 

 ikke som hos A. arborescens midt paa de brede Armsomme) og avihidacra strækkende sig 

 lige til Munden; i Henseende til Skiveryggens Beklædning kan A. eucnemis siges at staae 

 midt imellem A. Linch'i og A. Lamarckii, men den udmærker sig fra dem begge ved de oven- 

 for beskrevne meget tydelige, om end rudimentære, Armbugplader, der altid iagttages selv 

 paa temmelig unge Exemplarer, naar disse ere tørrede. At skjelne meget unge Exemplarer af ^. 

 eucnemis og .4. iamarc/«V fra hinanden, turde imidlertid være temmelig vanskeligt; hos de voxne 

 (d.v. s. med et Skivetvermaal af c. 60""") A. Lamarckii er hele Skiveryggen — baade Ribberne. 

 Mellemrummene mellem disse og Bræmmen langs med Skivens Rand — eensformigt og 

 tæt besat med cylindrisk-spidse Korn eder yderst fine Pigge, hvis man vil foretrække at 

 kalde dem saaledes ; den samme Beklædning har Armenes Rygside. Armmellemrummene 

 have væsentlig samme Beklædning, men Kornene (Piggene) ere her mindre. Paa Armenes 

 Bugflade findes en tynd Besætning af fine lave Korn. Det inderste Par Fodporer er uden 

 Pigge, de følgende have 2, 3 eller 4 Pigge, og allerede paa de inderste Armdelinger er 



