146 



plecius, Ortlioloma, Parahesleria , Hypocyrta, Codonanthe fælles med Centralamerika eller 

 Brasilien, medens Collandra med store dybt indskaarne Bægerblade, Stygnanthe med linie- 

 dannede Bægerblade og en lang rordannet Krone, Trichantlia med en traadt'ormig Forlæn- 

 gelse mellem hver af Kronlligene, og Gasterantlms med smaa aflange Bægerblade og en for- 

 neden bagtil og foroven fortil puklet Krone ere egne for delte Gebet. Columneerne, som 

 ere saa talrige i Centralamerika og ganske mangle i Brasilien, have her nogle faa 

 Arter af Pentadenia med meget langstilkede nedhængende Blomster og en næsten klokke- 

 dannet Sformigkrummet Krone og af Pterygoloma, hvis laterale Kronflige ikke ere sammen- 

 voxne med Hjelmen saaledes som hos Columnea. I Peru paa den vestlige Side af Cordil- 

 leren, hvor der kun findes en meget ringe Skovvæxt, hvor graa stotteformede Cereer ere 

 de mest fremherskende Planteformer fra Havets Niveau til den alpine Region, synes Gesne- 

 raceerne ganske at mangle. I det store Urskovbælte, som indtager den største Deel af 

 dette Gebet, ost for Cordilleren fra Havets Niveau til iOOO', spiller denne Familie kun en 

 underordnet .Rolle. Moussonia sylvatica, Bruchyloma hirsutum, B. hondénse, Gesneria 

 guianensis, Besleria lutea, B. violacea, B. laxiflora, Alloplectus Patricii, coccineus, 

 cristatus, Tussacia villosa, rupestris, SJdophila mellitifolia, mimuloides, Paradrymia glabra 

 og [picta høre hjemme i denne Region. Over ^i* af alle Gesneraceer, som ere kjendte 

 fra dette Gebet, voxe i den fugtige Skovregion imellem 4000' og 7000' i Columbiens 

 Holland og paa den østlige Skraaning af Cordilleren. Her ligger imellem den storm- 

 fulde golde Puna-Region og den ostlige subalpine Region paa den ene Side og Urskov- 

 bæltet paa den anden Side, et af de vildeste og mest utilgængelige Bjerglande, som findes 

 paa Jorden. Det bestaaer af talrige Kjæder, der krydse hinanden, som oftest med 

 meget skarpe Kamme (hvoraf de have Benævnelsen cuchillas) og adskilte fra hverandre 

 ved dybe Dale. Regnmængden er her overordentlig stor, og Regntiden afbrydes kun ufuld- 

 stændig fra IMai til September. Fugtigheden er i dette Bjergland saa stor, at det næsten 

 er ubeboeligt. En umaadelig sammenhængende Skov bedækker Bjerge og Dale og har kun 

 paa enkelte Steder maattet vige Pladsen for Plantningen af den amerikanske Opinmsplante 

 (Cocaen, Erythroxylon Coca). Kun nogle vilde Indianerstammer og Cascarilleros, der ind- 

 samle den kostbare Chinabark, gjennemstreife disse umaadelige Skove. I denne Region 

 med et eensformigt varmt og fugtigt Clima udvikler Plantevæxten en ligesaa stor Yppighed 

 som i Urskoven. Laurineer, Araliaceer, Gutiferer, Urticaceer, Cinchoner, Myrtaceer, Chry- 

 sophyller danne Høiskoven; Bregnetræer, iMelastomer, Psycliotrier, Cestrum, Citrosmer, Bego- 

 nier, Scilamineer, Piperaceer, JMaregravier o. m. a. ere fremherskende i Underskoven; hertil 

 konmie utallige Slyngplanter og Halvparasiter. Saaledes er Naturen i den Region, hvor mange 

 af de skjønneste Gesneraceer, som pryde vore Væxthuse, have deres Hjem. Vi kjende fra 

 Omegnen af Cuchero og Pampayaco : de ziirlige smaa flinbladede Diastemer (D. maculatnm, 

 urticaefolinm , tenerrinuun , molle, ([uiuquevnlnerum), som voxe paa Klipper ved Floder, 



