203 



salia et latcralia intercalatis, spinis lateralibus brevissimis 5nis. llab. America; centralis 

 oras occidentales. 



B. Squamæ disci dorsales perpaucœ, magnce, planœ. 



5. O. cincta iM. Tr. clignoscitur sqnaniis dorsalibiis el ventralibus, nec non sculellis 

 dorsalibus brachiorum oralibiisque circulis sfinaninlanim cinctis, siiiiamiiiis binis supra inter 

 scutella dorsalia et lateralia intercalatis, ilemcjiie squamula intra ju\ta papillas ambulacrales. 

 Hah. Africam occidentalem et Fndiam orientalem. 



G. O. elegans Ltk. dignoscitnr scutellis dorsalibus et oralibus squamisquc disci 

 ventralibus squamulis baud cinctis; squaniis disci dorsalibus magnis numéro triginta sex, 

 ventralibus majoribus minoribusque commixtis; squamula indivisa supra inter scutella bra- 

 cbiorum lateralia intercalata, infra nulla; scutellis oralibus angustioribus , adoralibus latiori- 

 bus, arcuatis, trigonis, spinis quinis vel quateriiis brevibus. Ilab. Indiam occidentalem. 



7. O. variegata Ltk. dilTcrt a præcedente præcipue squamulis binis supra inter 

 scutella dorsalia et lateralia intercalatis, spinis ternis vel quaternis brevissimis. Hah. oras 

 occidentales Americæ centralis. 



Opliiolepis iiiipressa Ltk. 



Beskrivelse. Skivens midterste Deel og de fra denne udgaaende brede Radial- 

 bælter ere beklædte med talrige, afrundede, taglagte, lidt hule Skjæl, som adskilles, skjondt 

 ikke fuldstændigt, ved Halvkredse af bugede Smaaskjæl; af hine storre Skjæl er der saaledes flere 

 Kredse omkring et rundt Skjæl midt paa Skiven og 5 parallele Rækker — hvoraf de 3 dog 

 ere meest ieine faldende — i hvert Radialbælte. De med disse Bælter afvexlende Dele af 

 Skiven, som ligge mellem Midtpunktet og Armenes Udspring, udfyldes tildeels af de flade, 

 noget dybere liggende eller ligesom iadtrykte Rad i al skjolde, der have Form af Trekanter 

 og vende 2 næsten parallele Sider mod hinanden, 2 kortere mod Armene og 2 længere 

 mod de brede skjællede Radialbælter; de adskilles indbyrdes ved et smallere Bælte af 2 eller 3 

 større Skjæl, mellem hvilke flere smaa ere indskudte, og langs med deres ydre (mod Ar- 

 mene vendende) Rand er der endnu paa hver Side, som Fortsættelse af det Radialskjoldene 

 adskillende Skjælbælte, en Gruppe af storre og mindre Skjæl og Skjadplader, hvilke tilsam- 

 men begrændse de kun lidet dybe Indsnit, hvori der er optaget i lignende smalle Skjæl- 

 plader, som uden Tvivl repræsentere fire Armrygplader. Paa Bugsiden ere Armmellemrum- 

 mene beklaîdte med flade eller bugede, taglagte, rundaglige Smaaskjæl, mellem hvilke nogle 

 endnu mindre Skjæl undertiden hist og her danne adskillende Halvkredse, hvilket dog er 

 saa langt fra at kunne kaldes Regel, at det meget mere maa betegnes som en Undtagelse, 

 men dog bevirker, at begge Siders Beklædninger gaae jevnt over i hinanden. Langs med 

 hver Genitalspalte er der 1 lange og smalle Skjæl , af hvilke det yderste er det største. 

 .Mundskjoldene ere skjoldformige som hos de andre nærstaaende Arter og hos Ophiura- 



