277 



Midten") er lindet og paa den udvendige Side besat med ikke faa, korte lîorster. Hængs- 

 let har sit Leie over Strubepladerne, d. e. de to langagtige, trekantede Plader, som findes 

 foran Strubens Rand (T. 1. F. 11 b), og i hvis Forrande Strubekjerllerne udmunde. Naar 

 begge Hængsler ved deres Muskler drages sammen, indefter og forefter, blive ogsaa Kjæ- 

 berne skudte fremad.*') 



Stammen, Kjæbens Hovedparti, bestaaer af et iideelt, langstrakt, stærkt chitiniseret 

 Stykke, der ved en lille, fra Indersiden udgaaende Tak eller Tap er indleddet i Hængslet, og som 

 paa sin Forende bærer de to Flige samt den temmelig lange Palpe. Noget eget Palpe- 

 stykke lader sig ikke udskille fra Stammen; thi seet franeden eller, om man vil, fra den 

 udvendige Side, viser den en sammenhængende, temmelig jevn, med kun faa Borster besat 

 Flade, i hvis oversle Hjorne, dog ofte bag en Flig, Palpen er indleddet. Oversiden eller 

 den indvendige Side derimod er ikke saa jevn; llii forst udgaaer fra denne den allerede 

 omtalte Tap, Rodlappen, dernæst findes ogsaa her Aabningen for Kjæbens Tracheer og Ner- 

 ver, saavel til selve Stammen som til Fligene og Palpen, ligesom ogsaa Stammens Muskler 

 her ere befæstede. Endelig er paa denne Side saavel Inderfligen som Yderfligen indleddede 

 eller befæstede. 



Fligene ere altsaa indleddede paa Stammens Inderside, og af dem er atter den indre 

 Flig den mindste og simplest byggede. Da den er befæstet til Slammen omtrent i dennes 

 Midtlinie, og da den fortil med en Flig lægger sig henover Yderlligen, saa fwlger heraf, at, 

 naar man seer Kjæben fra den modsatte Side, nemlig franeden eller udvendig fra, vil Inder- 

 fligen for en stor Deel blive skjult af Stammen og Yderfligen. Saaledcs skeer det, at, me- 

 dens de to Flige, naar de sees fraoven, forholde sig omtrent som fire til fem, ville de 

 derimod, naar de sees franeden, slaae i et Forhold som een til tre (jfr. T. 2. F. 6 med 

 F. 7). Inderfligen udgaaer umiddelbart fra Slammen, uden nogen egentlig Hængselforbin- 

 delse, og dannes af en Hudfold, der ved Roden vel har en ringe Tykkelse, men som ind- 

 efter udflades saaledes, al Foldens to Plader næsten smelte sammen paa et stort Stykke 

 henimod dens frie Rand, hvor den bærer en kort og spredt Ra'kke af længere, stive Ror- 

 ster. Fligen er i det Hele taget temmelig blod og som Folge deraf farveløs; kun ved Ro- 

 den forekommer en svag Chilinisering. 



Anseeligere og langt mere sammensat end denne er Yd er flig en, hvis Hoveddeel kan 

 betragtes som opslaact ved Sammensmeltning af tre ovenpaa hverandre lagte Plader. Forst 



Paa Afbildningerne af Kjæben hos Form. rufa (T. 2. F. 6 og 7) er Hængslet begge Gange blevet 

 noget (Ireict, saaledcs at dets forreste Ende er blevet seet fra Siden, hvorfor Endens betydelige Ud- 

 videlse ikke træder l'rem. 



Hos Bierne (Apis mellifica) derimod vil Fremskjdningen af Hængslerne tillige bevirke hele Tungens 

 Fremskydning, idel Hagen ved sin Støtte er befæstet til den Chillnlistc (de sammenvöxne Strubopla- 

 der?), som her forbinder bcage Hængslers Forende. 



