280 



Underlæbens anden Hoveddeel dannes af Tungen med Bitungerne, som efter min 

 Ânsltuelse kunne betragtes som tredie Par Munddeles sanimenvoxne Flige *), saaledes at Bi- 

 tungerne svare til de indre og Tungen til de ydre, men her næsten fuldkomment sammen- 

 voxne Flige. Tungen er en noget aflang, stærkt hvælvet Hinde, der fortil er bolet nedad 

 og hdt tilbage, paa Siderne nedad og indefter, saaledes at den faaer Form af en omvendt 

 Skaal, hvis Kanter ere bolede lidt indefter (F. 16 og 17). Tungens Hinde er paa sin ud- 

 vendige Side, altsaa foroven, besat med meget tæt stillede, paatvers lobende, parallelle 

 Rækker af i Spidsen bøiede Chitinnaale, hvorved den faaer Udseende af en Karte ; desuden 

 findes ved de bratte Omboininger paa Undersiden en Krands af længere, tæt stillede Bør- 

 ster. Ved Tungens Rod, paa den nedadvendte Side, findes Tungestøtten (Os hyoideum, Zun- 

 genbeinkorper Burmeister), der er en kort, trekantet, i Midten nedbuet Chitinplade, som med 

 sin brede Rodende stnder op til Hagens Forrand. Denne Plade (F. 16 og 17 f) er des- 

 uden besat med nogle faa, men lange og stive Borster, men bliver ofte vanskelig at see i 

 sin Heelhed, da dens Spidse gjerne slaaes tilbage, og derved skjules af Rodenden (saaledes 

 F. 17). Sluttende sig til Tungestøtten findes ligeledes ved Tungens Rod, men foroven og 

 paa Siderne, en temmelig bred, men tynd Chitinhalvring (F. 18 a), som med sine to Ender 

 (F. IG og 17 a) nærmer sig Tungestøtten. Denne Halvring eller buede Plade bærer 

 ingen Børster, men er derimod foroven, dog ei lige i Midten, gjennemboret af en Deel næsten 

 i Række stillede Huller (F. 18 à), gjennem hvilke smaa Vorter sees at stikke frem, hvilke 

 muligen, ligesom Vorterne paa de ydre Kjæbeflige, kunne ansees for at være Smagsvorter. 

 Desuden findes paa Spidsen af hver af Tungens to Endeflige en aflang, svagt chitiniseret 

 Plade**), Tungepladerne (F. 16 — 18 b), der sædvanlig ere slaaede tilbage over Fligene, og 

 derfor, paa deres borstebærende Rodende nær, skjules af disse, naar Tungen sees franeden. 

 Paa Tungens Underside, hvor de to smaa Flige udgaae, findes nogle faa større, cirkel- 

 runde Huller, i hvilke meget smaa Børster ere indplantede, der aldeles ligne Mundklappens, 

 og vel ogsaa have samme Betydning (Følebørster? cf. p. 279). 



Bitungerne (F. 16 og 17 c) ere hudagtige, bagtilbrede, fortil tilspidsede, og strække 

 sig fra Tungeklappen nedefter og forefter, saaledes at de for storste Delen dækkes foroven 

 af Tungen. Ved deres Rod bære de en Samling af lange, stive, brede, men flade Børster, 

 hvis Ender tilsammen danne en buet Linie (T. 18 1), og som rimeligviis tjener til Rens- 

 ning af Antenner o. s. v. Bitungernes Spidse, der ellers, ligesom den største Deel af deres 



Man kunde maaskee ogsaa betragte Tungen som fremstaact derved, at den forlængede Hjpopha- 

 rynx havde lagt sig henover og omsluttet Fligene. 



Disse Plader svare fuldkomment til de to inderste af de fire Plader, som Hvcpserne bære paa Tun- 

 gens og Bilungernes Spidser; atter her fremtræder den far omtalte Lighed mellem Myrernes og Hvep- 

 sernes Mund, idet disses (l'eapn crabru) Tunge ogsaa er hvælvet noget nedefter og lidt spaltet 1 

 Spidsen. 



