289 



store Tracheestammer, som have deres Spirakler i Nærheden i Dagkroppens sidste, rudimen- 

 tære Led. Hertil kommer, at Tarmvorternes Traciieeslamiiier udspringe fra den fælles, korte 

 Hovedstamme, og løbe lige hen til Vorterne; men hvis de havde været Respirationsorganer, 

 maattc Tracheerne være komne til dem inde fra Legemet af og ikke fra et nærliggende Aandehul. 

 Uvad der ogsaa væsentligt synes mig at tale imod en saadan Forklaring i Almindelighed, er at 

 Tyktarmen jo ikke altid er opfyldt af Vædske, og selv om den er fuld, fornyes Vædsken dog 

 ikke ideligt, saaledes som Vandet i Libellarveriies Masttarm. 



Ilos Myrmica ere Tarmvorterne storre, men deres Antal kun tre, hos Ponera findes 

 derimod atter sex. 



Masttarmen (T. 1 F. og 2 m) danner en umiddelbar Fortsættelse af Tyktarmen, 

 naar denne er sammenfalden ; den er stærkt muskulus, rynket, med tydelige, stribede Muskel- 

 fibre, og munder efter et koit, lige Lob ud i Cloaken, der er meget stor, rundagtig, med 

 særdeles tykke og muskulöse Vægge. 



Hos Hannen, der fattes Cloak, forandrer den temmelig lange Masttarm tilsidst sin 

 valseformige Skikkelse, bliver fladtrykt, og udvider sig til Siderne, hvorpaa den udmunder 

 med en bred, vandret Spalte over Parringsredskabets llod. Paa begge Sider af denne Spalte 

 findes el frit, kort, næsten spadedannet Blad (Stylus), der er stærkt chitiniserel og i Ilan- 

 dene besat med temmelig lange og stive Børter. 



3. Kjer ti er ne. 



üe her afhandlede Kjertier ere deels saadanne, som udmunde i Tarmroret, nemlig 

 Spyttckjertlernc, der atter ere Brystspyttekjertler, Læbekjertler, Svælgkjertler og Isse- 

 kjertler, og dernæst de malpighiske Ivar; deels saadanne, som ikke staae i Forbindelse 

 med Fordøielsesredskaberne, nemlig Strube kjertier ne, K indbakkekjer tierne, Bag- 

 brystkjertlerne og Giftkj ertlerne. 



Brystkjertlerne (T. 3. F. 1) ere de betydeligste af Myrernes Kjertier, Kjønskjert- 

 lerne fraregnede. De udmunde i Hovedet, men have deres Leie i Forbrystet, og bestaae af 

 fire Hobe Bælge , som efterhaanden samle sig omkring fire Udforingsgange. Eflerat disse 

 atter have forenet sig, to og to, svulme de derved fremkomne to storre Gange betydeligt 

 op, og danne paa hver Side af Brystets Midilinie en Beholder, men forene sig kort efter, 

 omtrent ved Forbindelsen mellem Hoved og Bryst, lil et faciles Uor. Dette, der altsaa 

 danner den for hele Kjertlen fælles Udforingsgang, gjennemlober dernæstliele Hovedets Under- 

 side, og idet del lægger sig langs hen ad Hagens Overside, under Hypopharynx, aabner del 



Vidensk. Selsk. Skr., b Række, natatvldensk. og malhem. Afil. .^i Bil. oi 



