299 



(log anseer lor Arbeiderens rudimcntiere Æggestokke, en Tydning, der kun lader sig lor- 

 klare derved , at han ulieldigviis liar nndersogt Exemplarcr, livor de virkelige, rudimentære 

 Æggestokke have været usædvanligt stærkt hæmmede. Denne Anskuelse gjenlager lian for- 

 resten i Nov. Aet. phys. med. Acad. C. L. C. Tom. XVI Pars post. p. üi3, hvor han linder del 

 næsten utroligt, at Tre vir anus ikke har fundet rudimentære yKggestokke hos Humlearbei- 

 derne, og saa med Ilenviisning til Med. Zool. tillnier: »Icli habe diese Iludimentc übrigens 

 bei viel kleineren Thieren, den Ameisen $ gefunden.» 



H. iMeckel (Midler's Arch. f. Anat. und Phys. l<SiG p. 48) omtaler heller ikke de 

 frie Kjertelror, men selv med Hensyn til de af ham forst beskrevne indre Hør, er det urig- 

 tigt, naar han antager, at der er to Hovedror, medens vi have sogt at godtgjore, at der kun 

 kan være eet. Heller ikke ere Ilnrene eens overalt, ligesaa lidt som Siderorene stedse iid- 

 gaae fra samme Side; at det forste ikke er rigtigt, er viist ovenfor, men ogsaa den sidste 

 Paastand, troer jeg ikke, er ganske rigtig; thi om de endog i storre eller længere Udstræk- 

 ning (F. 15) udgaae fra samme Side, har jeg, ialfald ved de forste Hors Udgang, seet dem 

 iidgaae fra forskjellige Sider af Hovedrøret. I Wagner's Lehrb. d. Zoot. (IF p. lOi) synes 

 II. Frey og H. Leuckart snarest at have slottet sig til H. iMeckel, naar de sige: »Die 

 Ameisen haben eine grosse, zusammengeballte, unpaare Drüse, die aus vielfach ver- 

 schlungenen Schläuchen zu bestehen scheint." 



Alle vore indenlandske i^on«2'ca-Arter savne aldeles Braad, og Giften sprøiles da 

 umiddelbart ved Hjælp af Cloakens tykke, muskuløse Vægge ud i del Saar, som de have 

 frembragt iforveien ved deres Kindbakkers Bid. Myrmica og Ponera have derimod, som næsten 

 alle Hunner af denne Orden, en Braad, hvis Beskrivelse altsaa her vil være paa sin rette 

 Plads. 



Braadden (T. 3. F. 22, hvor dog kun den ene Side af den er fremstillet), der, 

 hvor den forekommer hos Myrerne, er Værge- eller Stikkebraad, bestaaer ligesaavel som 

 Terebranliernes Læggebraad af tre Par Blade. Del inderste Par eller Naalene (a) ere, 

 saaledes som Navnet antyder, langstrakte og spidse; de have ikke, som Biernes f. Ex., 

 üjenhager ude mod Enden, men ere omtrent paa Midten forsynede med en lille, halvcirkel- 

 formig l'lade, der sandsynligviis tjener de Muskler, der bevæge de enkelte Naalc, til Tilkiiyt- 

 ningssted. Ved Iloden ere de nogel buede og her fæstede til en lille, dybl indskaaren 

 Plade (b). Bipladen, som alter med sin bageste Ende staaer i Forbindelse med en lang, tynd, i 

 begge Ender krogformigt udvidet Chitinplade (c), paa hvilken Hovedmassen af de Muskler, som 

 bevæge hele Braadden, ere befæstede. De to midterste Blade eller Listerne (d) ere som 

 sædvanligt sammenvoxne i Ryggen, og tjene derved til Skede for Naalene. Forneden ere 

 de i deres længste Udstrækning stærkt chitiniserede, men have foroven henimod Uoden en 

 stor bindet Plet, der kun paa Siderne og bagtil er omgiven af en tynd Chilinrand, hvis 

 øverste Deel er stærkt indbugtet, men uden Spor i Midtlinien til nogen Søm, som kunde 



38" 



