305 



for at være den rudimentære Sædkapsel, saa maa jeg hertil bemærke, at det aldrig er lyk- 

 kedes mig at see en saadan Blære, uagtet jeg har undersøgt mange Hundrede Arbejdere af 

 de forskjelligste Arter, end ikke efter at jeg ved Leuckart's Afhandling var gjort opmærk- 

 som herpaa, og stræbte at finde denne Blære. Endelig kan jeg ikke negte, at det fore- 

 kommer mig noget besynderligt, at, medens Sædkapslen paa Formica-Dronningens fuldt ud- 

 viklede Sædgjemme aldeles mangler et ydre Cellelag — det iiar ialfald ligesaa lidt været 

 mig som V. Siebold (Germ. Zeitschr. f. d. Entom. IV B. p. 370) muligt at opdage noget 

 Lag Celler eller Muskler om Kapslen — skulde et saadant forekomme, naar Redskabet bar 

 den rudimentære Skikkelse, som ogsaa Ijcuckart angiver og afbilder det med (F. 19). 

 Ilatzeburg's Forvexiing af Giftapparatets Bikjertel med Arbeidercns rudimentære Ægge- 

 stokke er allerede ovenfor omtalt. 



II. 



Fauiiistisk Bidrag. 



I. Formicæ. 



Tunyen kort, Iwcelvet, omvendt skeeforniiy. 

 Bugkroppens første Led afsnøret. 

 Benene Løbe- eller Gangbeen. 



roruden ovennævnte Forbold gives der endnu adskillige andre, der kunne betegnes 

 som meer eller mindre eiendommelige for Myrernes Familie. Gjennemgaaende er det, at 

 alle Arter danne Selskaber med Hanner, Dronninger og Arbeidere (og underliden Soldater). 

 Af disse er Hannen stedse vinget, men efter at den, kort efter at være udklækket, har for- 

 ladt Ueden for Sværmningens og Parringens Skyld, vender den ikke mere tilbage, men van- 

 ker omkring og dner snart. Dronningen er vinget, indtil Sværmningen og Parringen ere 

 tilendebragte; efter at være befrugtet vender den enten tilbage til sin gamle Rede eller an- 

 lægger pt nyt Samfund, og mister nu Vingerne, tildeels ved sin egen eller ved Arbeidernrs 

 Medvirkning; efter at have fuldendt yEglægningen forlader ogsaa den ofle Reden, hvilket 



Vidcnsk. SelsK. Skr., 5 Række, nalurviilensk. o? rnalliem, Afd. ."i Bil. '^'' 



