367 



men skylder sin store Udbredning til en ringförmig Hiidbræmme, som paa hver Side af 

 Halens Udspring tillige danner et lille fremspringende Blad; Halen er næsten saa lang som 

 hele den øvrige Krop, tynd, men i største Delen af sin Længde ndstyret med en særdeles 

 bred, flad Hudbræmme, der som et nedhængende Gevandt forlænger sig ud forbi den 

 bageste frie Del af [lalen, men forresten kan frembyde nogen individuel Variation i Hen- 

 seende til Form og Størrelse. Halens allersidste Stykke er afsondret som et eget Led og 

 bærer to smaa Haleblade med fire Fjerborster. Æggetraadene kunne være noget længere 

 end Dyrets Totallængde. 



Hannen er kun 6 — 7""" lang; Skjoldet og Rygbladene vise ingen væsentlig For- 

 skjel fra Hunnens, men Kjønsringen er smal og langstrakt og mangler baade Bræmmen og 

 de bageste Smaablade; Halen er kort og bred og kan beskrives som dannet af tre Led, af 

 hvilke det første ligesom hos Hunnen har en bred Bræmme, men denne er tillige saa kort, 

 at det hele faaer en lignende Halvmaaneform som hos Parapetalus (^). — Følerne, Snabelen og 

 Munddelene forholde sig som hos Caliginerne; hmulæ og hamuli mangle, derimod er der 

 en Gaffel; »Palperne« ere brede. Forste Fodpar minder ganske om Slægten Trebius og 

 har foruden den ydre Caligus^gW'^n Gren en indre mindre med tre smaa Fjerbørster; 

 andet og tredie Fodpar have to vel udviklede treleddede Fodgrene med talrige Fjerborster*); 

 af fjerde Fodpar er den ydre Gren treleddet og udstyret med fem Pigge og adskillige Fjer- 

 borster, den indre derimod kun toleddet, men ogsaa udstyret med Fjerbørster. Det for- 

 bindende Midtstykke er som sædvanligt stærkest udviklet paa tredie Fodpar, svagere paa 

 andet og mangler saagodt som ganske paa fjerde. Alle disse Dele ere eens hos 

 begge Kjøn. Adskillige Hanner holde endnu Hunnerne omfattede ved Kjønsringen, idet 

 de vende Bugsiden mod hinanden, og en Spermatofor — af den hos denne Slægt som og 

 hos Caligeria og Elt/trophora**) bekjendte Form — er da ofte anbragt mellem første Fodpar 

 og andet Kjæbefodpar paa hver Side. 



£uryphorus Xordm. differt a genere Caligo foliolis dorsualibus (elytris) duobus minulis 

 in annulo abdoniinali tertio, pedumque abdomiualiuni primo pari biramoso, ramis biarticulatis, 

 secundo ae tertio ramis triarticulatis, quarto biramoso natatorio, setis plumosis instructo, 

 ramo interne biarticulato, externo triarticulato. 



Fœmîna dignoscitur annulo genitali disciformi, ala membranacea cincto, posticeque 



Ferste Fodpais ydre Gren har 4 dets indre 3 Fjerberster; 



andet — — 6+1 + 1, dets indre 5 ) , , , . 



G i 

 tredie — — 5 + 1 -|- I , dets indre 3 J , r 1 i . . 



fjerde — — 4 4- I, . . . dets indre 4 



") See Milne Edwards I. c. p. 462, Dana 1. c. p. 1361 tab. 94 f. 81i, Gerstiioker, Archiv für 

 Naturgeschichte XIX, 1 (1853) p. 60. tab. Ill f. 13. 



