381 



uden Tvivl til M line Edwards ovenfor bernrte Distinktion mellem de to formentlige Kjøn af 

 den Art {Dtnematura alata Mw.) , med hvilken Johnston ansaae sin for identisk, men fra 

 hvilken den efter vor Mening maa ansees for forskjellig. Baird har laant sin Figur og en Del 

 af sin Beskrivelse hos Johnston, men har tillige i Forudsætning af Identiteten med den 

 indiske E. alatus overfort nogle af de om denne anførte Forhold paa den nordatlantiske Art. 



De os foreliggende Exemplarer ere tagne af Captain Hygom paa en liai i Allanter- 

 havet under 38° NBr. og 34°VL. 



Hunnen af Echthrogaleus coleoptratus er c. 12""" lang, hvoraf Forkropsskjoldet ud- 

 gjør de fem, den tredie Bagkropsring og Kjønsringen de syv. Skjoldet er næsten kredsriuidt, 

 naar man ikke tager Pandepladerne med og ikke tager Hensyn til Indsnittet, der udfyldes 

 af de to forreste Bagkropsringe. I dette Indsnits Sidehjørner sees ligesom hos Dinema- 

 turerne en lille Hudlap, der er adskilt fra den Skjoldet forresten omgivende Ilndbræmme. 

 .Midlslykket er adskilt fra Sidestykkerne og disse igjen tvedelte ved en Tvcrlinie ; største 

 Delen af Midtstykkel har en mørkebrun, glindsende Farve, og Sidestykkernes forreste 

 Halvdel er ligeledes endnu nogenlunde mørkebrun; forresten er Skjoldet lysebrunt, men 

 man træffer ogsaa Exemplarer, hvor de ovennævnte mørkere Partier ikke ere meget mørkere 

 end de lyse. De to efter Skjoldet følgende Bagkropsringe forholde sig omtrent som hos 

 Dinematurerne, og navnlig ere Sideforlængelserne af den forste forsynede med en Iludbræmme 

 langs med deres Bagrand ligesom hos hine, men de ere sammenvoxne paa Midten, ikke 

 frie som hos Dinematurerne. Rygbladene ere forholdsvis store, haarde og glatte, i 

 Reglen mørkebrune med lys Rand; de dække næsten Halvdelen af Kjønsringen og rage lidt 

 udenfor den paa hver Side; bagtil ere de lidt bredere end fortil, og deres indre Hjørner 

 (saavel de forreste som de bageste) ere afrundede, hvorimod de ydre ere spidse og slaae 

 skarpt frem. En eiendomnielig Punktering, bestaaende af fine Prikker, ordnede i Rækker, ud- 

 mærker Rygbladene hos denne Art; de iagttages dels langs med deres Bagrand, dels paa 

 selve deres Rygflade ; om deres Anordning er aldeles konstant, have vi ikke ganske kunnet 

 forvisse os, men vi have gjengivet den saaledes, som den viste sig hos det Exemplar, hvor 

 den var tydeligst. Kjønsringen er noget fladtrykt, bredest paa Midten og altsaa næsten 

 sexkantet, med en dyb Indskjæring bagtil, der deler den i to runde Lapper. Halen sees 

 ikke fra Rygsiden; fra Bugsiden seer man, at den er flad ligesom det sidste Haleled hos 

 Dinematurerne, og at den bærer to temmelig store Haleblade af lignende Beskaffenhed som 

 hos disse; den bærer ogsaa eet næsten rundt Rygblad*), som dog kun bliver synligt, naar 

 man lofter Halen op og boier den fortil. Folernes, Snabelens, Kjæbernes og Kjæbefoddernes 

 Uddannelse er væsentlig som hos Dinematurerne; andet Kjæbefodpars Grunddel er udstyret 

 med Knuder og Pigge og bærer øverst, mellem Udspringet af første Kjæbefodpar, en 



') Guerin (1. c. f. 6 E) (v den eneste, der afbilder deUe Rygblad , som dog fürniodentlig ogsaa findes 

 lios de andre Arter. 



