406 



hele Længde, tæt oprullede Æggetraade, medens den nævnte Lernæ altid har dern i 

 uregelmæssige Løkker, opviklede til langagtige Nøgler; dernæst træffes det af de to Par 

 udvidelser, der ligesom Sække hænge ned fra den tykke stærkt S-bøiede Krop, 

 og i Nærheden af hvilke der oftere sees andre mindre Udvidninger eller Bukler. — Det 

 forreste Par af disse Poser ligger foran Æggetraadenes udspring og svarer nøiagligen 

 til de mindre Fremspring af Kjønsringen , paa hvilke vi ovenfor ved Lernæerne have 

 gjort opmærksom; det bageste Par ligger bagved Æggetraadenes Udspring og er Ud- 

 vidninger af den øvre sækformige Del af Halen, der allerede hos var. sigmoidea af 

 Lernæa branchialis var bleven saa stærkt udspilet og som altsaa her endog har faaet lige- 

 som Sidegrene. — Jo ældre Dyret er, jo stærkere ere alle disse Sideudvidninger og jo 

 mere ere de ledsagede af andre mindre, blot bukleformede; jo yngre Dyrene ere, jo færre 

 og utydeligere Spor er der af saadanne Bukler, jo kortere og uauseeligere ere de to 

 Par Sidesække. 



Forfølger man nu Snyltegjæsten i dens Fortsættelse ind i Gjællepartiet, finder man 

 altid, paa hvilket Gjællepar, paa hvilket Sted af Gjællebuen og paa hvilken af de nævnte 

 Fisk den end er hæftet, at dens S-bøiede opsvulmede Krop strax gaaer over i en lang, 

 tynd, trind »Hals«, der ufravigelig bøier ned imod Tungepartiet, idet den følger langs med 

 de i Gjællebuens udhulede Bagrand liggende Blodslammer; ankommen til dette Sted 

 udskyder »Halsen« nogle smaa Sideforlængelser eller Horn, der snart ere enkelte, snart 

 kløvede, snart længere, snart kortere, og ved hvilke den ligesom ved Ankere holder sig 

 fastere til sin Omgivelse, og derpaa bøier den sig i en meget skarp Vinkel tilbage og 

 følger Dyrets Midtlinie. Denne i en saadan tilbagebøiet Stilling liggende Forende af Dyret 

 fandt vi altid indsænket i Blodkarrenes store Midstamme og i luibus arteriosus, og det end- 

 ogsaa saa dybt, at vi ikke have kunnet skjønne rettere, end at den laae i selve Aare- 

 stammens Hulhed, og ikke i Karrets Vægge. Selv hvor Fisken bar en saadan Gjæst 

 i Gjællerne paa hver af Kroppens Sider, som Tilfældet var med den 5" lange Cottus 

 bubalis , hvoraf det fîg. 30 e aftegnede Exemplar udpræpareredes, indloge dog begge 

 Snylterne samme Plads, den ene kommende fra den ene Side, den anden fra den anden 

 Side , og det største Exemplar naaede i denne lille Fisk ligeop til selve Hjertekammeret 

 med sin forreste Ende, medens det noget mindre, aftegnede Exemplar standsede nogle 

 Millimetre derfra. Paa større Fiskeindivider, som det undersøgte Exemplar af Cyclopterus 

 spinosus, naaede de ikke saa langt ned i Medianstammen, men deres Nedtrængen i denne 

 maa jo væsentlig være afhængig af, fra hvilket Gjællebuepar de komme. 



Som en Følge af det beskrevne Forhold maa Dyret altsaa i dets forreste Del altid 

 være stærkt vinkelbøiet, og fra denne Vinkelbøining af begynder dets hidtil pergamentagtige 

 Beskaffenhed ligesom at ændre sig; dog vedligeholder denne sig endnu temmelig fast, 

 saalænge den trinde Hals fortsætter sig; men idet Halsen udbreder sig til den omtrent 



