447 



fremgaae, at Hvalens Besøg ved Grønlands Kyst og de derværende Fjorder og Bugter ikke 

 ret vel kunne være Ynglevandringer. Thi ligesom det under denne Torudsætning paa den 

 ene Side vilde være uforklarligt, hvoribr Hvalen da indfnuler sig paa sine sydligste Stationer, 

 Sukkertoppen og Holsleinsborg, som den dog forlader, inden Yngletiden er tilende , maatte 

 man paa den anden Side vente, at dens Ophold isaafald vilde overalt være af lige Varig- 

 hed og samtidigt; men dette er jo, som vi have seet, ikke Tilfældet, llerlil kommer frem- 

 deles, at man i Grönland aldeles ikke har bemærket det Misforhold mellem Antallet af Han- 

 nerne og Hunnerne blandt de Kysten sig nærmende Hvaler, som vi ovenfor saae, fandt Sted 

 for den kapske og den ny-zeelandske Relhvals Vedkommende. Der er saaledes neppe til- 

 strækkelig Grund til at sætte Nordhvalens Vandringer i Baffinsbugten og navnlig langs Grøn- 

 lands - Kyslen i Torbindelse med deus Ynglen. Ligesaalidt synes der at være Anledning 

 til at antage dens Træk langs Kysten for en Næringsvandring ; thi man har ingen Er- 

 faring for, al de Mysis'er og andre smaa Krebsdyr, der tilligemed Limacinerne tjene 

 Hvalen til Føde, skulde findes i betydelig større Mængde i Grønlandshavet til een Aarstid 

 end til en anden. Derimod er det ikke vanskeligt at paavise en Forbindelse mellem Hva- 

 lens Vandringer og de cllmatiske Forhold og navnlig Isens Bevægelse og Drift i Baffins- 

 bugten. Alle Erfaringer vise os nemlig Grønlandshvalen som et Dyr, der er nøie og uad- 

 skillelig bundet lil Isen; ikke blot søger den, medens deri opholder sig ved Kysten, med 

 F^orkjærlighed det med lisflager og lisstykker overfyldte Hav, eller streifer langs Randen af 

 det faste fra Landet udgaaende lisdække eller flokkes inde i Huller og Aabninger i dette; 

 men dens Ankomst til Kysten falder tillige paa en mærkelig Maade sammen med Ankom- 

 sten af de mægtige Driviismasser, som komme fra Baffinsbugtens nordligste og nordvest- 

 ligste Deel og i Grenland bære Navn af Vestisen. Dette er en Mening, som man jevn- 

 ligen hører af Personer, der have havt Leilighed til i Grønland selv at ialtage Hva- 

 lens Forhold, og hvis Rigtighed man fremdeles paa en slaaende Maade overbevises om 

 ved nærmere at gjennemgaae de ved Hvalfanger- Anlæggene i en længere Aarrække førle 

 Journaler; thi i disse er der ikke sjeldent angivet Dagen, paa hvilken Vestisen kom til Ky- 

 sten, eller dog blev synlig fra denne, og i saa godt som alle slige Tilfælde vil man finde, 

 at faa Dage derpaa eller endog samtidig med Isens Ankomst blive de første Hvaler iagt- 

 tagne. Det er imidlertid kun den ringere Deel af Baffinsbugtens Driviis, som fores over 

 til Grønlands Kyst, medens Hovedmassen i sin Drift følger Bugtens modsalte Kyst, og selv 

 den Deel af Veslisen, som virkelig naaer Grønland, udbreder sig dog kun langs en D(!el 

 af delte Lands Kyst. Men ogsaa i saa Henseende finde vi en mærkelig Overeensstemmelse 

 mellem dens og Hvalens Udbredning. Det er nemlig ved Indløbet til Discobugten og 

 Egedesmindes Distrikt at Veslisen meest nærmer sig Kysten, og den udbreder sig nu nedad 

 lil Holsteinsborg og Sukkertoppen. Sydligere er Havel langs Kyslen næsten iisfrit selv dybt 

 ind i Vinteren; thi den saakaldle Storiis, som i Februar eller Marts i uhyre Mængde kom- 



