454 



Begyndelse og opholdt sig Sommeren over, og allerede heraf fremgaaer det, at Hvalerne 

 endnu maa have opholdt i sig St. Lawrencebugten til en Aarstid, da Isen forlængst var for- 

 svunden. Dette siges desuden udtrykkelig i de endnu opbevarede Beretninger om flere af 

 disse tidligere Reiser til Newfoundland og St. Lawrencebugtens Omgivelser. Saaledes læser 

 man i Beretningen om Jaques Cartier's anden Reise i Aaret lô-Sô, al de Søfarende den 12te Au- 

 gust i Nærheden af Assumption- Øen (de senere Reisendes Anticosti) saae flere Hvaler, end 

 de kunde mindes nogensinde før at have seet*). I John Jane's Beskrivelse af John Davis's 

 tredie Heise i 1587 fortælles der, at Skibet paa Tilbageveien traf en stor Mængde Hvaler i 

 Midten af August paa henved 62° Brede tæt ved Labradorkysten, som endnu den 15de Au- 

 gust var i Sigte, og at de den 17de s. M. modte et krydsende Skib, som de holdt for en 

 biskayisk Hvalfanger-). Endnu bestemtere ere Angivelserne i Skildringen af en Hvalfangst- 

 reise, paa hvilken Skibet »The Grace af BristoU« udsendtes i Aaret 1594. Denne Hval- 

 fanger afgik fra Bristol den 4de April og kom den 20de Mai- til Newfoundland, hvor den 

 havde det Held i St. Georgsbugten at finde Vragene af 2 store biscayiske Hvalfangere, 

 fra hvilke den medtog 7 til 800 Barder, men derimod ikke var synderligt heldig med 

 sin egen Fangst, idet Folkene atter forliste de harpunerede Hvaler. I Midten af Juni 

 gik de med Skibet over til Øen Natiscotec (Anticosti), fordi de havde hort sige, at de 

 stukne Hvaler, som undslap Fangerne, pleiede efter at være døde at strande der; de sogte 

 imidlertid forgjæves efter de Hvaler, de havde bavl fat i, og seilede atter hjem den 

 24de August'''). Ville vi endelig søge et Vidnesbyrd fra en nyere Tid, kunne vi finde et 

 saadant hos Charlevoix, der baade fortæller, at man ved Mantanes Udlob i St. Lawrence- 

 floden kunde see indtil 50 Hvaler paa een Gang, samt at han selv, i August Maaned 1705 

 tilankers udenfor Tadousac, saae fire Hvaler svomme omkring Skibet og komme Baadene 

 saa nær, at de kunde naaes med Aarerne''), og tillige udtrykkelig fremhæver det som en 



') Marc Lescarbot, Histoire de la nouvelle France, i"'' IM. Paris 1624, p. 2Sô. Der læses paa 

 dette Sted hos Lescarbot "baillâmes" ; om det samme Ord findes i den os uUlgængelige ældste franske 

 Text, om det isaafald skal ansces l'or en Provincialisme eller en simpel Feilskrift. derom skulle vi 

 ikke tillade os nogen Mening. Men der synes aldrig at have været nogen Tvivl om, at der derved 

 mentes Hvaler; thi i den italienske i Ramusio optagne Text af Cartiers anden Reise staaer der »6a- 

 lene«, og i den engelske OversæUelse hos Hakluyt læses «whales"; cf. Ramusio, Delle Navigationi 

 et Viaggi, Volume terzo, p. 377 (i den IGOG i Venedig trykte Udgave) og Hakluyt, Voyages, 

 Navigations, Tral'fiques and Discoveries of the English Nation. Vol. 3 (London 1600) p. 213. 



8) Hakluyt, Voyages, Navigations, Trafliqnes and Discoueries of the English Nation. 3 Vol. (London 

 1600) p. 114. 



3) The Voyage of the Grace of Bristol of M. Rice .lones, a liarke of thirty fine Tnnnes, vp into the 

 Day of Saint Laurence to the Northwest of Newefoundland, as I'arre as the Isle of Assumption or Na- 

 tiscotec for the barbes or fynnes af Whales and traine Oyle, made by Siluester Wyet, shipmaster 

 of Bristoll, hos Hakluyt III, p. 194. 



■•) Charlevoix, Histoire et description générale de la nouvelle France, avec le journal historique 

 d'un voyage fait par ordre du Roi dans l'Amérique Septentrionale. Paris 1744. Vol. 1, p. 540. 



