457 



om Vinteren 1782 blev fanget en Hval pan en 10—12 r.ordeler Spa'k og med b Fods 

 længste Barder, men denne var den anden, som I 70 Aar var bhnen fanget i Strål 

 David og af Grønlænderne kaldtes en Østerboygds Hval; var og i Skabning forskjellig fra 

 den rette og almindelige Hval, da den liavde som en Pnkkel bag i Nakken; dens Skind 

 eller rettere Sværd, paa grønlandsk Mattak kakiet, var blaaeaglig, finere og tykkere end 

 de rette Hvalers, der ere ganske sorte og bvide under Bugen. Barderne vare efter 

 deres Længde langt tykkere end den almindelige Strat Davidske Bardebvals, og kunde 

 man af alle Dele see , at det var en gammel Hval , dog var dens Spæk finere og ei 

 saa senerigt som en almindelig fuldvoxen Itardebvals«. 



Hvad Grønlænderne have meent med al kalde denne Hval en Oslerbygds- Hval 

 kan vel vanskeligt afgjøres, da delle Navn jo kun er en mere eller mindre heldig 

 Gjengivelse af el grønlandsk Ord, som Fortællerne ikke anføre. Men berpaa ligger 

 der beller ingen videre Vægt; hvad det kommer an paa, er, al vi i del her meddeelle Tilfælde 

 have et nyt Beviis for, al der i det nordlige Atlanterhav gives en Retinal, der adskiller sig 

 fra Nordhvalen ved ringere Spækmængde, maaskee tillige ved en anden Farve, men især ved de 

 langl kortere Barder og den allerede heraf følgende Forskjel i Hovedets Form; og der kan neppe 

 være Tvivl om, at man er berettiget til al antage, at denne kun aldeles undtagelses vi is i 

 Davisstrædet trufne Hval netop har været den af Dudley og Hector St. John omtalte 

 »Righlwbale'i fra Newfoundland og Ny-England. Vi skulle senere atter komme tilbage til 

 denne korlbardede Bethval og til de ikke faa Efterretninger om den, som kunne opledes 

 i den ældre og nyere Litteratur; paa delte Sled maa det være nok al have viisl dens Til- 

 værelse, og vi vende derfor tilbage til det, der fremkaldte denne Sidebemærkning, 

 Spørgsmaalet om Nordhvalens Udbredning sydpaa. 



Der har altsaa level og lever formodentlig endnu stedse') i Havel langs Acadiens 

 og Ny - Englands og utvivlsomt ogsaa ved det nærliggende Newfoundlands Kyster en 

 Relhval, der er aldeles forskjellig fra Nordhvalen, og om hvilken man med Bestemthed 

 veed, al den til forskjellige Tider har været fanget af Ny-Englands indvandrede Befolkning. 

 Del er næslen ikke muligt andel, end at Baskerne maae have kjendl den og Iruflet den paa 

 deres Farler til Newlbimdland i Begyndelsen af del IGde Aarhundrede, og del forekommer 

 os rimeligt, at del netop var denne korlbardede Hval, som de i Sommerliden fangede i 

 Havet omkring denne Øe. Thi ihvorvel Dudley siger, al den rette Tid til at fange den ved 

 Ny-Englands Kyster er fra Begyndelsen af Aarct til Slutningen af Mai-), er der dog neppe 

 meget vovet ved al antage, at den kunde have dvælet noget længere i SI. Lawrencebnglen 



'1 Paa Kortet no. 1 af Series F af det af J. Maiiry efter en stor Ma'iigde Skilisjonrnaler nilarhei- 

 dede Wliiile Chart of Ihe World, der fronislillcr Nordamerika med Ijeijce de tilslcidende Verdensliavc 

 til 20° N'. 1!. ug fra 1 ti! 180° V. L. Cr., ere Itetlivaler angivne jevniiï at være trufne i Allantcr- 

 liavet paa STj lil lienimod 46° Br. i Maancilerne Mai til Octoljer. 



-1 Pliilnsnpliieal Transactions vol. 33 (l7-'4 — 2.M no. 3S7, f). Ï?(j3. 

 Viilonsk. Selsk. skr., fi Ka-kkP, nalurvidt'nsk. itfc malheiii. Afil. ö lul. 58 



