462 



Scoresby nævner*), kunne endnu et Par andre slige Tilfælde fra Aaret 1805 anføres. Idetene 

 af dem blev en Hval først forgjæves harpuneret af en Capitain Franks i Davisstrædet, men noget 

 senere i samme Aar dræbt ved Spitzbergen af hans Søn, som endnu fandt Faderens Harpun i 

 den; i det andet fangede en Capitain Sadler paa det sidstnævnte Sted en Uval, i hvilken der 

 sad en eskimoisk Harpun"). Et tredie Tilfælde, der, naar man ellers tør stole paa det, 

 fortjener særlig at mindes, har Paul Egede anført, nemlig at en Hvalfanger-Commandeur 

 1787 i Strat Davis fandt en Drivhval med en Harpun i sig, hvilken han gjenkjcndte som 

 sin liroders, og som han ved sin Hjemkomst fik at vide, var bleven sat i Hvalen ved Spitz- 

 bergen ikkun 2 Dage foren d han havde fundet den dod i Davisstrædet'''). 



En anden Sag er det, om maaskee flere Arter kunde være sammenblandede under 

 Navn af Grunlaiidslival , og om der altsaa i Havet ved Spitzbergen foruden den ogsaa i 

 Davisstrædet og Bafflnsbugten hjemmehørende Ilclhval endnu kunde forekomme en eller 

 endog tiere meget lignende, men dog selvstændige Arter. En saadan iMening har, som be- 

 kjendt, oftere været fremsat. Scoresby har fremhævet, al det synes, som om forskjellige 

 Stammer eller Hval-Familier opholde sig paa forskjellige Stationer i Havet mellem Spitz- 

 bergen og Grønland og tage forskjellige Veie, naar de forlade den Egn, hvor de først 

 bleve iagttagne. 



Delte er nu heller ikke andet, end hvad der var at vente ; thi indenfor Artens store 

 Udbredningskreds ville selvfølgelig de enkelte Individer atter have deres snevrere Hjemstavn, 

 til hvilken de navnlig holde sig, men ikke iflæng flakke om paa et hvilketsomhelst Punkt 

 af Artens vidtstrakte Gebeet. Scoresby har imidlertid tillige meent at bemærke Forskjellig- 

 heder i Udseendet mellem disse paa forskjellige Stationer forekommende Hval-Stammer. 

 I visse Tilfælde betragter han disse Afvigelser som en Følge af ulige Alder; og virkelig vilde 

 det heller ikke være usandsynligt, om maaskee de unge Hvaler holdt sig skilte fra de 

 ældre; men i andre Tilfælde er han tilbøielig til at betragte de paa forskjellige Steder sig 

 visende Flokke som forskjellige Arier eller Underarter. Som den væsentligste Forskjel frem- 

 hæver han den betydelige Forskjel i Forholdet mellem Hovedet og Kroppen, idet Hovedet 

 hos nogle Individer udgjor idetmindste en Trediedeel af Hvalens hele Længde , hos andre 

 derimod kun to Syvendedele^). Delte er nu vistnok en meget betydelig Forskjel, og den kunde 

 synes at faae saa meget større Vægt, som den unge Hvals Hoved forholdsviis neppe er synderligt 

 mindre end den voxnes, og en slig Forskjel derfor ikke kan skrives paa Alderens Regning; 

 men Scoresby synes derimod ikke at have lagt Mærke til, at Hannerne have et meget større 

 Hoved end Hunnerne (hvad der i denne Afhandlings anden Deel nærmere skal blive omtalt). 



') Account I, p. 10— 1 1. 



-) Quarterly Review, Vol. XVIII, London 1818, S. 212. 



') Paul Egede, Efterretninger om Grönland. Kblivn. I78.S, S. 122, Anmærkn. 



") Scoresby, Account II, 211—212. 



