479 



hjemme, som i Havet ved Spitzbergen; efter hvad vi ovenfor have seet, have i det hniste 

 enkelte Individer med mange Aars Mellemrum forvildet sig derhen , og det er virkelig ikke 

 sandsynligt, at Bachstrom der skulde have havt Ledighed til at see den ^). 



Da Scoresby af mangeaarig Erfaring kjendte Grønlandshvalens Natur og Levemaade 

 altfor godt til at kunne troe, at denne for de iisfyldte Have skabte Hval nogensinde regel- 

 mæssigt skulde have viist sig langt nede i Atlanterhavet langs Frankrigs og Spaniens Kyster, 

 søgte han at forklare de gamle Beretninger om Biskayernes Hvalfangst, som om det havde 

 været Finhvaler, der dengang vare blevne fangede og dræbte i Biskayerbugten og det til- 

 grændsende Atlanterhav-), og beraabte sig i den Henseende paa det af de Jong, Kobel 

 og Salie th udgivne Værk om Hvalfangsten. I denne invrigt forljensllige Compilation er 

 imidlertid denne Mening fremsat uden at der er gjort det allerringeste Forsog paa at be- 

 grunde den-''), og uden at der siges, hvorledes Forfatterne ere komne paa den; muligviis 

 er det kun en Gjentagelse af en lignende Yttring af Zorgdrager, og denne støtter sig (saa 

 utroligt det end kan lyde) kun paa at Martens paa nogle Reiser havde trurt'et Finhvaler i »den 

 spanske Søe« og i Gibraltarstrædet *). Men hvorledes det end forholder sig hermed, saa 

 er det noksom vist, at de historiske Ivjendsgjerninger ikke tilstede at anläge Baskernes Hval- 

 fangst for en Fangst af Finhvaler. Det vidste Cuvier ogsaa meget godt, og denne 

 Scoresbys Feiltagelse var det ham derfor let at undgaae; men da han fulgte ham i at 

 ansee Nordkaperen og Gronlandshvalen for et og samme Dyr, forlededes han derved til 

 at forkaste netop det, der var det Rigtige i liiins Opfatning, og atter at fremsætte den 

 ældre Theorie om Hvalens gradvise Tilbagevigen til lishavet i hele dens Krashed^). 



') Lacepède siger ikke, hvem denne Baclistrom var; og vi have ikke kunnet linile Noget, som kunde 

 bringe os paa Spor i saa Henseende. Ved de daiiske Kolonier har han neppe været ansat, og i den 

 Fortegnelse paa de herrnliutiske Missionairer i Grönland, som Crantz har meddeelt, findes hans 

 Navn ikke; det har altsaa rimeligviis været en Person oniliord i en Hvalfanger, hvad ogsaa Lacepèdes 

 Ord maaskee nærmest tyde paa. 



2) Account of the Arc. Reg. Vol. II p. IC, 1G2, 164. 



') De Walvischvangst met veele liyzonderheden daartoe helrekkelyk. Amsterdam 17S'i, p. 1 og 27. 



*) Zorgdrager, tydske Oversættelse, Leipzig 1723 p 142 og l.y2. 



*) Recherches sur les oss. foss. i<"' Ed. T. VIII p. 2.52; 'La iiliis célèbre des baleines proijrement 

 dites, celle qm attire le plus les pêcheurs, est la grande haleine des viers du Nord, qid venait 

 autrefois Jusqite dans le golfe de Gaf^cogne, oh les Basques ont appris à la poursuivre et que Von 

 est obligé aujourdliui d'aller chercher jusque sur les côtes du Groenland, de V Islande et du Spitzberg " . 

 fremdeles : Histoire des Sciences naturelles depuis leur origine jusqu'à nos jours chez tous les 

 peuples connus professée au college de France parG. Cuvier, publiée p. M. Magdeleine de Saint- 

 Agy, T. I. (Paris 1S41) p. 269: «0» voit, que de son (Plinius) temps ces animaux venaient dans le 

 golfe de Gascogne, et qite les Basques paraissent être les premiers qui se soient livrés h leur pêche. 

 Lorsque les baleines, tourmentées par l'homme, se réfugièrent vers le nord, ce fut encore le même 

 peuple qui les y suivit; et les environs de Terre-Neuve portent presque tous des iwms qui sont ceux 

 de différentes localités du pays de Basques, notaviment des environs de Bayonne. L'histoire de la 

 science permet au reste de suivre de siècle en siècle les baleines fuyant devant les attaques des 

 pêcheurs ' . 



